ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02L708 · 1997-10-06 00:00:00 — har konsumentfrågorna blivit alltmer viktiga. Inte minst sedan vi gått med i EU möts vi av frågetecken vad avser konsumenternas rättigheter och möjligheter att påverka. Olika myndigheter och organisationer ordnar många sammankomster för att informerar om vad som gäller och diskutera påverkansmöjligheter. Vi är alla överens om att konsumentintressena måste främjas inom alla verksamheter. För att kunna ge skydd för våra rättsliga intressen och ha möjlighet att utöva inflytande krävs aktiva konsumentorganisationer. Dagens konsumenter är jämställda, målmedvetna och vill veta mer och framför allt vill de påverka. Frågorna och påverkansmöjligheterna blir dock alltmer komplexa och kräver ofta ordentligt med tid för att ge möjlighet till att verkligen sätta sig in i ärenden. En fungerande marknadsekonomi förutsätter också kunniga konsumenter med stark ställning på marknaden. Konsumentrepresentation i utredningar, arbetsgrupper och beslutande församlingar gör att konsumenterfarenheter och synpunkter kan återföras till företag, branschorganisationer och myndigheter. De konsumentorganisationer som finns är villiga att ta sitt ansvar och delta, men de måste då också ges resurser för att kunna delta på samma villkor som representanter för näringsliv och offentliga verksamheter. I dagens situation har näringslivets och myndigheternas representanter oftast möjligheter att förbereda sig, läsa in, söka fakta, konferera med kollegor och formulera yttranden på ordinarie arbetstid samt delta i möten med bibehållen lön och rese- och traktamentsersättning för kostnader i samband med uppdraget. Kostnaderna är en naturlig del i företagen (eller myndigheternas) verksamhet. Konsumentorganisationernas representanter måste oftast försöka hinna förbereda sig som blir över när yrkesarbete, arbetsresor och familj krävt sitt. Resan till mötet får ske på billigast möjliga sätt och förlorad arbetsförtjänst har ofta organisationerna inte råd att betala, så det förutsätter att den som reser kan ta semester eller kompensationsledigt. Detta blir i längden ohållbart. Företag, branschorganisationer och myndigheter som vill ha konsumentmedverkan i sin verksamhet måste uppdras att räkna in kostnaderna för dessa representanter i sin budget så att konsumentrepresentanter kan medverka på samma villkor som deltagare från näringsliv och myndighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter till konsumentmedverkan.
mot · GL02L709 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt nu gällande instruktion för , , är det inte möjligt för nämnden att till prövning uppta klagomål från dödsbo mot begravningsentreprenör som i en eller annan mening trätt en konsuments intressen för när. Det är därför angeläget att en sådan möjlighet öppnas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att instruktionen för ändras på så sätt att det blir möjligt för nämnden att även pröva ärenden rörande klagomål från dödsbon riktade mot begravningsentreprenörer i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02L710 · 1997-10-06 00:00:00 — Konsumentskydd vid offentliga tjänster I lagutskottets betänkande 1995/96:LU21 är offentliga tjänster undantagna från produktsäkerhetslagen. Konsumenten saknar fortfarande tillgång till objektiva jämförelser när det gäller val av offentliga tjänster vid köp av t.ex. värme, elektricitet och sophämtning. Inte heller finns hjälp att lösa tvister om tjänsten är bristfällig eller om andra problem uppstår. I verksamheter som drivs i regi och inte specialreglerats har den politiska styrningen ansetts vara tillräckligt stöd. Ansvaret för verksamheten har flyttats ut till de som direkt arbetar i olika verksamheter och avståndet till de förtroendevalda ökar. Det finns starka skäl att stärka skyddet av konsumenterna. Den utvärdering som görs av myndigheter och på politisk nivå av olika delar av offentliga verksamheter bör utformas så att den kan tjäna som underlag för konsumenters val mellan olika alternativ. Hur konsumenten kan få hjälp vid konfliktlösning bör analyseras. I detta sammanhang bör roll analyseras samt övervägas om skall ges utökade ansvarsområden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkt konsumentskydd vid offentliga tjänster.
mot · GL02L711 · 1997-10-06 00:00:00 — Trots framgångsrika politiska insatser med en lägre låneräntenivå som ett resultat, finns det flera personer som inte klarar av att betala sina skulder eller krediter och avgifter. Långivarna eller andra intressenter lämnar då över ärendet till kronofogden för åtgärd. Enligt nu gällande regler fortsätter skuld-, låne- och avgiftsräntor att tillföras och ytterligare öka på skulden. Detta försvårar ytterligare möjligheten till betalning av privatpersonens skulder, eller en skuldsanering. Regeringen bör därför se över reglerna för rätten för uttag av skuldräntor så att det öppnas en möjlighet att under vissa förutsättningar inte påföra någon ränta på skuld som gäller privatpersoner från den dag som ärendet ligger hos kronofogdemyndigheten. Det skulle vara ett led i att inte ackumulera skulden till ytterligare nivåer samt vara ett instrument för skuldsanering . Detta skulle alla parter vid en skuldsanering tjäna på. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av ränteuttag på de ärenden som ligger hos kronofogden och gäller privatpersoner.
mot · GL02L712 · 1997-10-06 00:00:00 — Konsekvenserna av lagen blir att denna får tillämpning på exempelvis en privat sjukgymnast men inte en landstingsanställd sådan, på ett privat daghem men inte ett kommunalt etc. Problemet förstärks genom att gränsdragningen mellan offentlig och privat verksamhet inte är oföränderlig. Inom offentlig verksamhet pågår en utveckling som innebär att tjänster allt oftare tillhandahålls i privatsrättsliga former. Dessa konsekvenser anser jag orimliga och de leder till ett dåligt skydd för de många människor som måste utnyttja framför allt offentligt producerade tjänster. Jag föreslår därför att regeringen återkommer med förslag att produktsäkerhetslagen skall omfatta sådana offentligt producerade tjänster som tillhandahålls inom ramen för offentlig service och inte är en direkt följd av myndighetsutövning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljömärkning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsumentpolitiken och EU, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reklam, att hos regeringen begär lagförslag enligt vad i motionen anförts för att komma åt diskriminerande reklam, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljömål i konsumentpolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten till information om varor.
mot · GL02L713 · 1997-10-06 00:00:00 — Obetald övertid, löner långt under existensminimum, långa arbetspass på ackord, utsatthet för frätande kemikalier, sexuella trakasserier, barnarbete, tvångsarbete och miljöförstöring förekommer vid produktionen av varor som vi i Västvärlden konsumerar. Dessa förhållande möjliggör lägre konsumentpris här i Västvärlden. Sådana förhållanden är oacceptabla utifrån dessa människors livsmiljö, men även om vi ska få en ekologisk och social hållbar utveckling i världen. Det finns olika sätt att påverka dessa produktionssätt. Ett framgångsrikt sätt är att utnyttja rent marknadsekonomiska principer, nämligen konsumentmakten. Miljömärkningen och kravmärkningen visar att det är möjligt att få igång en positiv spiral där man för att vinna konsumenternas förtroende försöker överträffa varandra inom näringslivet för att hitta olika sätt att bemöta konsumenternas krav. Den positiva process i där vissa företag har tagit flera steg framåt i sitt miljömedvetande har möjliggjorts då man som konsument har kunnat välja en vara genom ett enkelt system miljömärkningen. Denna marknadsekonomiska process möjliggör också i ett senare skede nödvändiga strukturella förändringar. Via rättvisemärkningen får morgondagens konsument chansen att lägga in ytterligare en värdering i sitt handlande rättvis handel, där företagens moral och etik kommer att spela en avgörande roll för företagens möjligheter att sälja sina varor. Just rättvisemärkningen utgår från att stödja producenterna i deras land på deras villkor och utgör på så sätt ett positivt biståndsarbete. När det gäller tvångsarbete och barnarbete, bidrar just rättvisemärkningen till att starta positiva processer som långsiktigt motverkar förekomsten av dessa utnyttjanden. Men det finns också andra verktyg som bör användas. Staten borde stödja processen med att öka medvetenheten bland konsumenterna om behovet att påverka produktionsförhållandena för de varor man köper. Regeringen bör se över vilka olika verktyg man ska använda för att starta en sådan process. Man borde även se över om och hur man kan koppla biståndet till en sådan process. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att stödja en process för en rättvis handel.
mot · GL02L715 · 1997-10-06 00:00:00 — Märket du inte kan lita på Märket CE har alla mött. På leksaker, elektriska apparater, maskiner, hjälmar och mycket annat. skall olika varor och varugrupper vara CE-märkta och typprovade. CE är den franska förkortningen för EU. CE-märkta varor skall uppfylla vissa krav på säkerhet och ändamålsenlighet, ett slags pass för att det skall få säljas fritt inom EU- och EES-länderna. Många uppfattar det som ett kvalitetsmärke. Vi kan lita på produkten. Den har gått igenom någon sorts kontroll och befunnits uppfylla diverse krav. Någon kontrollant har testat och godkänt. Men så är det inte alls. CE-märket garanterar egentligen ingenting. Det är inte ens till för oss konsumenter. Det är till för handel och kontrollanter. Det säger i de flesta fall bara en sak: tillverkaren lovar att den här varan uppfyller de gemensamma europeiska säkerhetskraven. Därmed får den fraktas fritt över hela EU utan något byråkratiskt krångel vid gränserna. EUs metod att förhindra att farliga saker säljs till oss konsumenter är att lita på tillverkarna. CE-märket är deras högtidliga löfte att varan är så säker som krävs enligt olika europeiska standarder. Att tillverkarna sedan håller vad de lovar ska kontrolleras av ett antal inspektörer. Men inte i fabrikerna utan i affärerna där varorna säljs. Här uppstår problemen. Kontrollen är en droppe i havet. Inget land har den jätteapparat som skulle krävas för att effektivt hålla efter syndarna. Det bluffas friskt med CE-märket. Enligt tidskriften har i en rundfråga till europeiska myndigheter som arbetar med säkerhet visats att någonstans mellan av alla CE-märkta varor som säljs är felaktigt märkta. I många fall handlar det om varor som tillverkas långt borta, till exempel leksaker från . Där är man inte alltid så noga med europeiska säkerhetskrav utan klistrar på ett märke för att försäkra sig om att varan kommer igenom EU-muren. Experter på uppskattar grovt att av de CE-märkta leksaker som säljs är felaktigt märkta. Det utbredda fusket och slarvet bekräftas av undersökningar. Råd & Rön publicerar gång på gång varningar för leksaker och annat som barn hanterar. Trots att dessa är CE-märkta. På kort sikt är CE-märket ett misslyckande och invaggar alltför många konsumenter i falsk säkerhet. På kan möjligen CE-märkningen leda till att tillverkare och importörer blir mer medvetna om säkerhetsaspekterna. För att påskynda denna utveckling krävs att inom EU driver frågan om CE-märkningens ställning som en verklig garanti samt inom vidtar de åtgärder som behövs för att eliminera fusk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stärka CE-märkningens betydelse och värde.
mot · GL02L802 · 1997-10-06 00:00:00 — I varje rättssamhälle är upphovsrätten av stor betydelse i många avseenden. Upphovsrätten omfattar då skydd för litterära verk, konstverk, musik, film, teater och på datorsidan men också många andra alster samt härutöver även för utövande konstnärer och producenter. Med upphovsrätten följer också rätten att påtala intrång och därmed möjligheten att förhindra intrång. Upphovsrätten har blivit allt viktigare och värdefullare. har upphovsrätten blivit alltmer global genom den snabba IT-utvecklingen och särskilt då Internet. Härav följer ofrånkomligen ett behov av en global harmonisering av det rättsliga regelverket. gällande rättsläge präglas av ett regelsystem som i huvudsak är relativt gammalt. Systemet fungerar dock hjälpligt i stora delar men är helt otillfredsställande på viktiga punkter. Det föreligger ett uppenbart behov av en bred utredning av upphovsrätten i den nya IT-världen. Problematiken har uppmärksammats av . framhöll lagutskottet (1992/93:LU44) särskilt att den tekniska utvecklingen som har accelererat i en allt snabbare takt efter upphovsrättslagens tillkomst i många hänseenden innebär att lagreglerna har tillkommit under delvis andra förhållanden än dem under vilka de numera skall tillämpas. Denna omständighet ger enligt utskottet lagstiftaren ett särskilt ansvar att vaka över att det lagstadgade upphovsrättsliga skyddet inte urholkas av i och för sig välkomna tekniska framsteg. Utskottet utgick därför från att regeringen kommer att uppmärksamt följa utvecklingen på området och ta de initiativ som är påkallade för att det upphovsrättsliga skyddet skall tjäna sina syften. Vidare uttalade lagutskottet (1995/96:LU4y) att det är nödvändigt att i det internationella arbetet med kraft driver de upphovsrättsliga frågor som är angelägna från svensk utgångspunkt. Därvid utgår utskottet från att regeringen i det sammanhanget strävar efter att ta till vara intressen. har regeringen visat en beklaglig passivitet. Det har inte blivit något direkt resultat av IT-propositionen (1995/96:125) i de upphovsrättsliga delarna. Dessutom nonchaleras upphovsrättsfrågan i regeringens skrivelse (1997/98:19) genom att degraderas till ett moment av elektronisk handel. Allt detta trots att upphovsrätten av både riksdag och regering utpekats som särskilt prioriterat område. Den självklara slutsatsen är att det nu är hög tid att göra en bred utredning av upphovsrätten i informationssamhället. kan man i god demokratisk ordning fastlägga den svenska positionen under det nödvändiga globala harmoniseringsarbetet på upphovsrättsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upphovsrätten i IT-världen.
mot · GL02L803 · 1997-10-06 00:00:00 — Ungdomsföreningar har råkat ut för att utan att ha haft kontakt med ungdomarna skickat ut färdigskrivna avtal och hotat dem med rättsliga åtgärder om de inte skriver under avtalen och betalar pengar till . Det handlar i dessa fall om slutna medlemsaktiviteter för barn och ungdom i små föreningar öppna för alla vilka drabbas av hårda pålagor när man ska utöva sina fritidsintressen såsom dans, teater eller idrott. Föreningslivet brottas med betydande ekonomiska problem på grund av sjunkande anslag. Ungdomar samlar in tomflaskor och säljer lotter för att få ihop pengar till fritidsaktiviteter. De har helt enkelt inte pengar att betala till . lägger beslag på delar av det aktivitetsstöd som skall bidra till att erbjuda barn och ungdomar en meningsfull fritid. kräver också att föreningsledare skall betala för egna inspelningar på kassettband. Ungdomsföreningarna ifrågasätter om det verkligen varit lagstiftarens mening att skall kräva ungdomar att betala pengar för att spela egna skivor för sina kompisar bakom stängda dörrar vid en föreningsträff. Vi ifrågasätter om upphovsrättslagen verkligen innebär att kan ägna sig åt jakt på ungdomsföreningar på sätt som sker och anser att frågan om vad som anses med en mindre sluten krets bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om ungdomsföreningars skyldigheter enligt upphovsrättslagen när det gäller avgifter till i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02L806 · 1997-10-06 00:00:00 — Ett problem som många innovatörer drabbas av är patentintrång. Detta drabbar kommersiellt och ekonomiskt den som rätteligen tagit patent. Svensk lagstiftning är klart otillräcklig på detta område. Av lagen framgår att om patentintrång är för handen och särskilda skäl föreligger kan detta falla under allmänt åtal. I patentlagens 9 kapitel 57 § tredje stycket står det: Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i första eller andra stycket endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Detta är en för svag skrivning och hitintills har denna lagparagraf knappast använts eftersom begreppet särskilda skäl avskräckt åklagare från att föra ärenden till domstol. En uppstramning av denna lagparagraf är nödvändig så att särskilda skäl inte ska behövas för att åtal ska väckas. Regeringen bör förelägga förslag om en sådan lagändring. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen om patentintrång att åtal skall väckas om patentintrång föreligger.
mot · GL02L807 · 1997-10-06 00:00:00 — porträttfotografer har byggt upp sin verksamhet på framställning av fotografier av hög kvalitet och genom att tillämpa en prispolitik grundad på sunda konkurrensförhållanden. Priserna är bl a baserade på efterbeställningar av tidigare utförda arbeten. Yrkeskåren har kontinuerligt slagit vakt om kvalitén i sitt arbete. Fram till 1994-07-01 reglerades rättigheterna till den fotografiska bilden i en särskild lag, lagen om rätt till fotografisk bild. överfördes fotografiet till upphovsrättslagen och den särskilda lagen upphörde. Fotografiet fick därmed förstärkta rättigheter och jämställdes på ett annat sätt än tidigare med andra kategorier av upphovsrättsligt skyddat material. Huvudprincipen i upphovsrättslagen är att upphovsmannen ensam får förfoga över sitt verk genom att framställa exemplar av det och genom att göra det tillgängligt för allmänheten. Ensamrätten är inte oinskränkt. bedöms intresset för någon annan att nyttja verket som starkare än upphovsmannens intresse. Det gäller särskilt i samband med forskning och undervisning, informationsspridning och nyhetsförmedling och liknande. Ett av undantagen i upphovsmannens ensamrätt gäller varje persons rätt att för enskilt bruk framställa enskilda exemplar av offentliggjorda verk. Med stöd av denna bestämmelse sker en omfattande kopiering av böcker, tidningsartiklar, musik m.m. Den tekniska utvecklingen har medfört att den privata kopieringen ökat drastiskt till förfång för vissa upphovsmannagrupper. Upplagor har minskat med sämre försörjningsmöjligheter som följd. infördes ett nytt förbud i upphovsrättslagen mot att använda utomstående för kopiering av filmverk och musikaliska verk. I propositionen till lagändringen gav departementschefen följande bakgrund: Beträffande nämnda typer av verk gäller att rättighetshavarna drabbas hårt av de konsekvenser som en omfattande privat kopiering har. Utredningens förslag syftar till att i någon mån begränsa denna kopiering. Utomlands förekommer det att näringsidkare driver verksamhet med inriktning på att verkställa kopiering av ljud- och bildupptagningar åt enskilda. Utredningens förslag innebär att sådan verksamhet inte kan etableras i . är flera svenska näringsidkare etablerade med enda inriktning att sälja kopior av företrädesvis porträttfotografier till privatpersoner. Konkurrensförhållandena har helt satts ur spel. Den enskilde porträttfotografen kan inte tävla med de priser en storindustri kan erbjuda. Om denna yrkeskår skall överleva måste något göras. Närmast till hands ligger att jämställa porträttfotografen med film- och musikproducenten och införa ett motsvarande förbud mot att anlita utomstående för kopiering även för porträttfotografiet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om framställning av enstaka exemplar av porträttfotografi för enskilt bruk.
mot · GL02L808 · 1997-10-06 00:00:00 — tog 1961 initiativet till nyöversättning av . påbörjade sitt översättningsarbete 1972, vilket fortfarande pågår. 1981 utkom , 1986 och i adventstid 1999 kommer . utges sedan en hel bibel, BIBEL 2000, med noter och andra hjälpmedel för bibelläsaren. Översättningsarbetet utgör ett av vår tids största forskningsprojekt på det humanistiska området. Staten har genom årliga anslag till tagit ekonomiskt ansvar för att det arbete som genom statliga direktiv från början kunnat hållas på en vetenskapligt hög nivå också kan fullföljas med samma målsättning. BIBEL 2000, den tredje officiella svenska bibelöversättningen genom tiderna, står inför sin fullbordan. Detta är en unik litterär och kulturell händelse av betydelse inte endast för kyrkorna och trossamfunden. Där är också en angelägenhet av stor allmänkulturell betydelse. Staten har genom sina förordnanden av experter och ledamöter i styrelsen för betonat arbetets strikt vetenskapliga karaktär och dess bredd ur kulturell och ekumenisk synvinkel. Ett allvarligt problem är att den kommande bibelöversättningen står utan upphovsrättsligt skydd genom den nuvarande utformningen av upphovsrättslagen. I första hand gäller det att beakta den ideella upphovsrätten men även den ekonomiska upphovsrätten är betydelsefull. Den ideella upphovsrätten bör utgå från de nu gällande regeringsdirektiven för översättningsarbetet, d.v.s. med strikt vetenskaplighet i tillämpningen av såväl bibelforskningens resultat som den svenska språkutvecklingen. Det skulle vara olyckligt om slutprodukten av arbete BIBEL 2000 efter att ha publicerats i inte skulle åtnjuta upphovsrättsligt skydd. En regeringspromemoria påtalade betydelsen av upphovsrätt i liknande sammanhang och en lagändring tillkom 1973. Den genomförda kompletteringen av lagen skedde också för att tillgodose ett specifikt skyddsbehov i samband med tillkomsten av en ny psalmbok. Ett snarlikt skyddsbehov föreligger när nyöversättningen av snart är klar. Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att genom komplettering av upphovsrättslagen säkerställa upphovsrättsligt skydd för översättningar i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02L901 · 1997-10-06 00:00:00 — Att löpande föra anteckningar om allt som inträffar under en resa har alltid ansetts viktigt. har därför haft en framträdande roll ombord. Så även i andra transportmedel, flyget har länge haft svarta lådor som registrerar viktig information och den yrkesmässiga biltrafiken har färdskrivare i fordonen. Till skillnad från sjöfarten sker dokumentationen i dessa fall automatiskt. Moderna skepp har omfattande dataanläggningar som fortlöpande registrerar alla viktiga händelser och driftsförhållanden. Trots detta ställs fortfarande krav på att det skall föras en handskriven dagbok, dessutom enligt ett formulär som är hopplöst föråldrat. Bestämmelserna om skeppsdagboken behöver moderniseras, kravet på hantering slopas och journalföringen bör anpassas till modern . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om modernisering av skeppsdagbok.