mot · GL02K333 · 1997-10-06 00:00:00 — En konsekvens som kan bli aktuell är minskade möjligheter till samkörning av registeruppgifter. Med ett starkare skydd för individens integritet skulle offentlig samkörning endast vara möjlig då denna samkörning har samma ändamål som insamlingen av uppgifterna hade. Att myndigheter, som sker utan samtycke från den enskilde, säljer eller vidarelämnar uppgifter ur sina eller andras handlingar, bör inte tillåtas. Inte heller bör insamling av personuppgifter utan samtycke eller med stöd av någon specialbestämmelse få ske för enbart allmänna samhällsplaneringsändamål. Däremot bör samtycke till kontroll i rimlig omfattning regelmässigt vara en förutsättning för att ansökan om ett bidrag eller en förmån skall kunna beviljas. På grund av den splittrade bild som personrätten uppvisar, men också på grund av de principer som här beskrivits, finns goda motiv för inrättandet av en samlad integritetsskyddslag. En sådan lag kan och bör också göras oberoende av den tekniska utvecklingen. I denna lag bör man precisera de fall där intrång i den personliga, icke-kroppsliga, sfären är tillåten utan krav på samtycke och låta övriga fall omfattas av förbud. Exempel på undantag från huvudregeln med krav på samtycke kan exempelvis finnas inom sjukvården och det straffprocessuella området. Även på områden som t.ex. hälsodataregister bör huvudregeln dock vara att samtycke skall ske innan identifierbara uppgifter används för andra ändamål än för vården av den enskilde. Forskningens behov av data bör bli föremål för en särskild analys. Det är av vikt att finna sådana lösningar att såväl integritets- som forskningsintresset kan tillgodoses. Mot denna bakgrund föreslår Moderata samlingspartiet att regeringen utifrån ovan angivna riktlinjer lämnar förslag till en generell och teknikoberoende integritetslagstiftning. 5 Digitaliseringen och förnyelsen av I övergången från det gamla industrisamhället till ett samhälle där kunskap och information blir allt viktigare spelar tillämpningen av IT en avgörande roll. Genom den nya informationstekniken finns bokstavligt talat väsentliga delar av all världens information vid var mans fingertoppar. Förmågan att filtrera, strukturera, bearbeta och förädla denna information blir allt viktigare och utgör en allt större del av värdet av det som produceras. kan bli en ledande IT-nation, men det förutsätter att politiken bejakar denna utveckling. Utvecklingen av den moderna informationstekniken hänger liksom hastigheten i digitaliseringen intimt samman med mediasamhällets frihet och vitalitet. Försök att kontrollera och begränsa mediernas frihet kommer oundvikligen att påverka förutsättningar att utvecklas till ett ledande IT-samhälle. Den nya tiden ställer krav på en ny typ av politiskt ledarskap. Det måste erbjuda ett brett och stabilt ramverk inom vilket medborgare och företag fritt kan lösa sina angelägenheter på det civila samhällets och marknadens villkor. Det lämnar staten med ett behov av att utnyttja andra verktyg för att främja det goda samhällets framväxt. I ett samhälle statt i snabb förändring kommer ledarskapet, synen på vilken väg skall gå och de konstruktiva processerna att ta över när den statliga pekpinnepolitiken tvingas lämna in. Informationssamhället är redan här. Det beror inte på regleringar eller politiska beslut. Det beror på den tekniska utvecklingen och på den enastående snabbhet med vilken de nya tekniska landvinningarna kan kommersialiseras på en global marknad. Att en mobiltelefon gått ner i pris från till några hundralappar och att den har minskat i vikt från till ett par hundra gram visar med stor tydlighet att marknaden för mobiltelefoner fungerar och att dagens konsumenter har stor nytta av detta. Digitaliseringen av numera traditionella medier som radio och TV kommer att forcera utvecklingen mot multimedia där ord, ljud och bild förmedlas i integrerade system genom kabel, satelliter och datanätverk. Det är en utveckling som bör bejakas, inte minst därför att den skapar en grund för en snabb teknisk utveckling där existerande kabelnät och telefonförbindelser omvandlas till kraftfulla former för avancerad datakommunikation. Mediasamhällets nuvarande tjänster ökar intresset för och möjliggör en utveckling av bredbandsnät och datakommunikation som binder samman inte bara företag och arbetsplatser utan också våra hem. En öppenhet för en snabb utveckling av medier och mediertjänster genom digitala kabelnät och satellitsändningar kan ge en infrastruktur för datakommunikation som är världsledande. Statens egen verksamhet måste också involveras. och många kommuner har tagit informationstekniken i sin tjänst för att marknadsföra sig och sprida information om sin verksamhet. På vissa håll tillhandahålls också en del av de offentliga handlingarna på elektronisk väg. Ett gott exempel på en offensiv offentlighetsprincip är hemsida () och knutpunkten direkt (). Detta räcker emellertid inte! Det borde vara en självklarhet att alla statliga myndigheter, verk och statliga företag har en strategi för användningen av IT som en viktig del i sitt informationsuppdrag till medborgarna. Vi föreslår att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag till samlade riktlinjer för webb-baserad information och användningen av Internet för kommunikation med medborgarna. Härvid måste behovet av transparens beaktas, konflikten mellan säkerhet och öppenhet, samt regler för diarieföring. 5.2 Utbildning och forskning Senast vid utgången av skall alla skolor vara anknutna till Internet via fasta höghastighetsförbindelser och ha goda tekniska möjligheter och kunskaper att använda informationstekniken fullt inom undervisningen. Det är Moderata samlingspartiets mål för att skolan skall bidra till att blir en ledande IT-nation. En sådan satsning möjliggörs genom de medel som frigörs vid en privatisering av . För att nå målet krävs också att lärarna har fått en god utbildning och är väl förtrogna med den nya tekniken. Endast då kan de utgöra det stöd som behövs för att varje elev skall få en möjlighet att ta till sig och utnyttja informationsteknikens möjligheter till fullo. Informationstekniken har potential att leda till en betydande modernisering av skolan. Erfarenheter visar att införandet av informationsteknik ofta leder till en mer problemorienterad och individualiserad undervisning där det finns stora möjligheter att arbeta mer flexibelt. Många elever har före skolstarten och på sin fritid skaffat sig erfarenhet av att arbeta med den nya tekniken. Det är viktigt att skolan tar tillvara deras kunskaper och bygger vidare på det intresse många elever har. Datorerna innebär en möjlighet att öka elevernas motivation och intresse för skolarbetet, inklusive de viktiga läxorna. Genom skoldatanätet och andra nätverk kan elever och lärare kommunicera och debattera med elever och lärare i andra skolor i och utanför . Det förutsätter att fortsätter att vara pådrivande i utvecklingen av det europeiska skoldatanätet för ett gränsöverskridande kunskapsutbyte mellan lärare och elever i hela . Modern informationsteknik används med stor framgång i undervisningen av handikappade och elever med olika inlärningsproblem. De kunskaper som finns är otillräckligt dokumenterade och kunskaperna dåligt spridda. bör ges i uppdrag att stimulera utvecklingsarbetet vad gäller de pedagogiska möjligheter informationstekniken erbjuder. 5.2.2 Lärarutbildning och fortbildning Helt avgörande för skolans förmåga att dra nytta av den nya informationstekniken är att lärarna kan och använder den moderna tekniken. Den översyn av lärarutbildningen som pågår måste ta hänsyn till detta. Lärarutbildningen måste förnyas och breddas. Lärarutbildningen måste bli mer flexibel och utsättas för en ökad grad av institutionell konkurrens. Informationstekniken erbjuder också lärarhögskolorna en utmärkt möjlighet att vidareutbilda lärare på distans. Att denna möjlighet tillvaratas är ett krav vi anser att regeringen bör ställa på landets lärarhögskolor. 5.2.3 Högre utbildning och forskning Informationstekniken skall utnyttjas för att förändra och vitalisera de traditionella organisationsformerna. IT ger helt nya möjligheter inom alla ämnen och inriktningar avseende den undervisning och forskning som kan bedrivas vid landets högskolor. och högskolor skall ligga i frontlinjen när det gäller att utnyttja IT för att främja utbildningen och forskningen inom alla discipliner. Alla studenter skall kunna använda IT. Lärare och forskare skall kunna använda informationstekniken för att kommunicera såväl nationellt som internationellt på ett snabbt och smidigt sätt. Informationstekniken möjliggör helt nya och tidigare osannolika forskningskonstellationer. , där elever och lärare genom utnyttjandet av modern teknik inte är bundna av att behöva befinna sig på samma plats, är ett exempel på en sådan förnyelse. Regeringen bör återkomma till med en redovisning av förutsättningarna för att etablera ett sådant universitet, antingen som en självständig enhet eller som en del av ett existerande lärosäte. SUNET är ett nationellt med ett övergripande ansvar för Internetsamordningen i i såväl tekniskt som administrativt och organisatoriskt hänseende. SUNET kan även genom sin höga kompetens driva fram en utveckling av Internet nationellt och internationellt. Vi menar att SUNET:s roll är att vara Internetleverantör åt högskolevärlden och därutöver verka som ett nationellt kunskaps- och . Däremot skall SUNET inte vara en intern Internetleverantör åt offentlig sektor. Informationstekniken krymper avstånden. Detta får betydelse inte minst för glesbygdens möjligheter att delta i utvecklingen. Genom en offensiv satsning på informationsteknik är det fullt möjligt att leva, verka och bilda sig i samtliga delar av landet. Informationstekniken gör det också lätt att integrera distanselement i den normala skolundervisningen. Varje klass t.o.m. varje elev kan härigenom få vägledning av lärare med just den erfarenhet och kunskap som behövs i varje given undervisningssituation. Modern IT-baserad distansutbildning kan också få en avgörande betydelse för den kontinuerliga kompetensutveckling som måste komma. Modern teknologi kan inte minst pressa kostnaderna för denna typ av utbildning. 5.2.6 Bibliotekens roll i kunskapssamhället Biblioteken har en viktig roll i breddningen av IT-användningen . Den handlar det bl a om att tillhandahålla tillgång till Internet. är det dock mer betydelsefullt att bibliotekariernas kompetens och kunskap utnyttjas för att skapa virtuella nätbibliotek och informationstjänster som gör det lättare att hitta material och använda näten. Paralleller kan dras till bokhandlar som inte har någon affärslokal utan endast en hemsida på Internet varifrån kunden beställer sina böcker som sedan skickas hem till honom eller henne. Staten bör, genom universitetsbiblioteken, föregå med gott exempel i digitaliserningen av . 5.3 En nystart för Regeringens har av olika skäl förlorat sin kraft. En viktig orsak är att den medvetet givits en mer undanskymd roll. har tappat farten i introduktionen av informationstekniken på olika samhällsområden. Vi tror dessvärre inte att regeringen kan reparera den skada som skett. Däremot är behovet oförändrat stort av en ledning av vidgade utnyttjande av informationstekniken. Nya uppgifter kan dessutom tillkomma. Det är framför allt tre uppgifter som bör sättas i förgrunden: Skolan måste ges tillgång till informationsteknikens alla möjligheter. Den offentliga förvaltningen skall göras effektivare och öppnare. Sekelskiftesövergången måste ombesörjas på ett kompetent och ansvarsfullt sätt. Det är naturligtvis ytterst upp till regeringen att avgöra om den anser sig kunna leda på ett sådant sätt att dessa centrala uppgifter kan skötas tillfredsställande. Kan inte regeringen detta bör ersättas av ett organ med ett entydigt mandat och med nödvändiga resurser för att kunna inspirera och leda användning av informationstekniken. Den socialdemokratiska regeringen har alltför länge trivialiserat problemet och ägnat sig åt sedvanlig utredning och segdragning av frågan. Problemet att gå från sista till första januari är varken trivialt eller litet. Myndigheter, företag och privatpersoner runt om i världen har dataprogram som är kodade med två istället för fyra siffror i årtalet. Om dessa inte kodas om eller byts ut till modernare program kommer kaos att uppstå i datasystemen när vi går in . Kostnaderna för 2000-problematiken på global nivå har under hand räknats upp från miljarder till 200 miljarder. Hur stor del av dessa kostnader som faller på det svenska samhället och dess olika delar är naturligtvis mycket svårt att säga. Siffrorna i den svenska debatten har pendlat för del. Eftersom staten i är en så stor del av samhället kan man anta att av dessa kostnader kommer att falla på den offentliga sektorns alla datorer, som registrerar och kontrollerar såväl företag som individer från vaggan till graven. Därmed skulle skattebetalarnas del av notan uppgå till någonstans . Vid en hearing anordnad av uppskattade t ex sina kostnader 2000-problematiken till 280 miljoner, Posten sina till 500 miljoner och försvaret sina kostnader för till ca . Trots detta tar inte regeringen 2000-problematiken på allvar. Vi menar att detta är ett missgrepp som måste rättas till. måste med kraft leda statens arbete på att anpassa sina system för att klara . Detta arbete kan bl.a. komma att innebära svåra prioriteringsproblem. Kommissionen måste kunna avgöra vilka system som är mest vitala och måste åtgärdas först. Den måste också tillse att avvägningar görs huruvida nuvarande program och system skall omprogrammeras för att klara eller om hela system skall bytas ut mot andra, som både klarar och har bättre prestanda än nuvarande system. Kommissionen bör också erbjuda sig att leda och samordna det civila samhällets anpassning och tillse att kommunikationen mellan samhällets olika delar fungerar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etableringsfrihetens betydelse för tryck- och yttrandefriheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för statens agerande rörande medier i ett öppet samhälle, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att staten ej skall reglera formerna för olika programföretags verksamhet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ägarbegränsningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om must carry-principen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett markbundet nät för digitala sändningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den s.k. stopplagen skall avskaffas, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny innebörd av public service-uppdraget, att hos regeringen begär förslag om privatisering av en TV-kanal och två radiokanaler i enlighet med de riktlinjer som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om yttrandefrihet på Internet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principerna för anpassning av lagstiftningen till de krav som den informationstekniska utvecklingen reser,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av arbetet med den enskildes integritetsskydd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om digitaliseringen och förnyelsen av ,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om IT-användningen i den statliga förvaltningen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla skolor senast vid utgången av skall vara anknutna till Internet via fasta höghastighetsförbindelser,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen för skall redovisa förutsättningarna för att etablera ett s.k. virtuellt universitet,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en digitalisering av universitetsbiblioteken,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffa den nuvarande och inrätta en kommission med särskilt ansvar för 2000-problematiken.1 1 Yrkandena 11, 13 och 18 hänvisade till TU. 2 Yrkandena hänvisade till UbU.