mot · GK02Sf22 · 1997-02-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:73 Ändring i lagen om sjuklön m.m. I propositionen föreslår regeringen att reglerna i lagen omsjuklön vad avser samordningen mellan sjuklön och vissaersättningar som utges till anställda genom attgruppsjukförsäkringar avskaffas.Utöver detta föreslår regeringen att den lokala försöksverksamheten medfinansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst utökas från nuvarande fem till som högst tio områden.SjuklönenI höstas beslöt att sjuklöneperioden(arbetsgivarperioden) skulle förlängas från 14 till 28 dagar.Det var en majoritet bestående av ,och som trots protester från inte minstsmåföretagare drev igenom förändringen.Vi moderater avvisade förslaget, och detta av främst två skäl.För det första kompenserades inte arbetsgivarna för den merkostnad enförlängd sjuklöneperiod innebär. Sjukperioder som fortsätter efter de första14 dagarna är betydligt mer kostsamma än vad som är fallet med dag 1-14.Det var därför anmärkningsvärt att löneskatten bara sänktes med0,när perioden förlängdes. Regeringen menar dock attsänkningen av löneskatten i samband med införandet av sjuklöneperioden1992 hade varit för stor och att man därför valde att dra tillbaka de 3miljarder kronor man menade att företagen "tjänat" på den förra sänkningen,när man nu beslutade förlänga perioden.Socialdemokraternas resonemang är avslöjande. Ett syfte med arbets-givarperioden var att få ett tydligare och klarare samband mellan sjukfrånvarooch arbetsmiljö. Det handlade också om att lägga ett större ansvar på denenskilde sjuke, men också på arbetsgivaren. Resultatet av sjuklöneperiodensyntes snabbt i sjunkande sjuktal, särskilt hos småföretagen, och därmed lägrekostnader både för staten och för de enskilda företagen. För mångasmåföretagare har sjuklöneperioden medfört lägre lönekostnader vilket i sintur räddat arbetstillfällen som annars skulle ha gått förlorade. Dessa företagskall nu "straffas" för att de nu uppfyllt det som det rått politisk enighetkring, nämligen att få ned den orimligt höga sjukfrånvaron somkännetecknade slutet av 80- och början av 90-talet.Vi har i två tidigare motioner redovisat de undersökningar som gjorts blandsmåföretagen om konsekvenserna av den förlängda arbetsgivarperioden. I enundersökning gjord av säger av detillfrågade småföretagarna att en förlängd sjuklöneperiod skulle vara mycketeller ganska dåligt. av småföretagarna anser att en förlängdsjuklöneperiod skulle göra det ganska eller mycket svårt att anställa nyamedarbetare. Inga småföretagare trodde att förlängningen skulle göra detlättare att anställa någon.Nu har regeringen genom näringsministern i ett svar på en interpellationställd av () förklarat att man nu i efterhand skall utvärderakonsekvenserna av den införda sjuklöneperioden. Det är i och för sigvälkommet, men det kanske borde skett innan man beslöt att förlängaperioden. kan det vara för sent!För det andra menar vi att den förlängda sjuklöneperioden innebär att viriskerar få en uppdelad arbetsmarknad, där endast kärnfriska människorkommer i fråga för anställning. Vilken företagare är intresserad en personsom har en lång sjukskrivning bakom sig, eller en ung person som på fritident.ex. spelar fotboll eller ishockey, när de riskerar orimligt höga sjukskriv-ningskostnader utan att kompenseras för detta genom lägre löneskatter? Dettahar också bl.a. LO konstaterat.Ett ytterligare problem är den orimligt höga kostnaden för småföretagareatt återförsäkra sig för kostnader till följd av sjukfrånvaro. Det lönar siginte.De har helt enkelt inte råd. Vi har vid ett antal tillfällen ansett attregeringenbör återkomma till med ett förslag som mildrar dagens kostnaderför småföretagarna. Ett alternativ vore att helt inrymma småföretagensåterförsäkring inom ramen för lagen om allmän försäkring. Småföretagensubventionerar ju de större företagens sjukkostnader, varför detinte vore mer än rimligt att deras kostnader täcktes av försäkringen somhelhet och den särskilda återförsäkringen helt avskaffades.I och med denna proposition ser vi nu ännu en konsekvens av den illa för-beredda och utredda sjuklöneperioden. finns en samordning mellansjuklönen och de fria gruppsjukförsäkringarna under de första 14 dagarna.Försäkringarna är på vid sjukfall. Denna samordning föreslår nuregeringen skall avskaffas i lagen.Det är uppenbart att regeringens förslag till förändring av lagen om sjuklönär ett rent beställningsarbete från fackföreningsrörelsen. Förändringen saknardessutom i praktiken all betydelse.Redan av de kollektivavtal som reglerar arbetsmarknaden framgår attAGS-ersättning (dvs. den fria gruppsjukförsäkringen) inte utgår under den tidsom sjuklön utgår. Eftersom sjuklönen nu förlängs innebärdetta med nuvarande lagstiftning att AGS-ersättningen således inte skall utgåunder de tillkommande 14 dagarna.Till skillnad från Socialdemokraterna finner vi ingen anledning att ändraden nuvarande lagen eftersom parterna redan genom kollektivavtal kommitöverens om när den fria gruppsjukförsäkringen skall betalas ut. Vill den enaparten omförhandla avtalet t.ex. i den del som reglerar gruppsjukförsäkringenbör det ske inom ramen för vanliga förhandlingar. Några sådanaförhandlingar har såvitt vi känner till inte ägt rum. Trots detta väljerregeringen att ta ställning för en av de två parterna och presentera ett förslagsom, vilket vi påpekat ovan, inte kan betraktas som något annat än ett beställ-ningsarbete.Vi anser det rimligt att arbetsmarknadens parter först får ta dessa dis-kussioner. Någon anledning för regeringen att ändra den nuvarande lagstift-ningen ser vi således inget skäl för.Förslaget i propositionen kan också tolkas som om det nu är fritt fram förolika grupper på arbetsmarknaden att bortse från den ersättningsnivå somsjuklönen föreskriver för att i stället kräva en tilläggsersättning på 10procent.Detta skulle i så fall strida mot intentionerna när sjuklönen först infördes. Iproposition 1990/91:181 betonade socialminister () vikten avatt de avsedda kompensationsnivåerna i sjuklönelagen slog igenom på ettlikartat sätt på hela arbetsmarknaden. Hon tillade att likabehandlingen avolika grupper på arbetsmarknaden enligt hennes uppfattning var sånödvändig, att förslaget om införande av sjuklön borde dras tillbaka, om avtalträffades som rubbade denna likabehandling. Vi moderater instämmer i dettaoch anser att föreliggande förslag innebär en risk för att denna likabehandlingnu rubbas.Slutligen menar vi att två frågor måste ställas med anledning av förslaget.För det första kan man fråga sig varför inte regeringen direkt i sjuklönenskriver in en nivå på om nu regeringen anser att den nivån böruppnås. Man kan också fråga sig vad som händer med sjuklönens nivå den1 när sjukpenningen enligt vårpropositionen 1996 skall höjas . Det finns skäl att anta att även den lagstadgade sjuklönen höjs och att regeringen förutsätter ett extra tillägg till . Viärdå inte långt ifrån den situation som kännetecknade slutet på 80- och börjanpå 90-talet, då vi hade en kompensationsnivå i sjukförsäkringen som direktuppmuntrade människor att vara frånvarande från sina arbeten.Mot denna bakgrund anser vi att propositionen i den del som berörförändringen av lagen om sjuklön bör avslås.Lokal försöksverksamhetDet råder en bred samsyn om vikten av att på olika sättsamordna den flora av offentliga stöd och resurser som finnsinom socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst.Inte minst vi moderater har under en lång rad av år påpekatvikten av att just samordna resurserna för att t.ex. uppnå ettbättre resultat i rehabiliteringen av arbetsskadade.Det blir allt tydligare att det bästa sättet att uppnå goda resultat i ett lägedåresurserna blir allt knappare, som behoven synes oändliga, är attsamordna de insatser som i alltför stor utsträckning är splittrade. Atttalaom vattentäta skott är en underdrift i detta sammanhang.På ett antal områden i pågår just försöksverksam-heter som går ut på att samordna resurserna inom de ovan nämnda områdena.Det är intressanta försök som endast stärkt vår övertygelse om viktenav samordning och betydelsen för att man nu överger försöksstadiet och tarett vidare och mer samlat grepp för samordningen.Regeringen synes även på detta område vara handlingsförlamad. I ställetför att gå från ord till handling och en gång för alla ta ett samlat grepp på detotala resurserna - vilket all erfarenhet talar för och vilket ju regeringenmåstetro på eftersom man ändå föreslår en utökning av försöksverksamheten -väljer man även inom detta område att egentligen inte tycka någonting alls.Frågan man kan ställa sig är varför regeringen inte tar ställning för ökadsamordning i de offentliga resurserna inom socialförsäkringen i samarbetemed hälso- och sjukvården och den kommunala och presenterarförslag som gör detta möjligt.Regeringen bör återkomma till med ett principförslag om hur enfinansiell samordning skall utformas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen i den del som berör förändring avlagen om sjuklön i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvårdsamt socialtjänst.