mot · GL02Jo726 · 1997-10-06 00:00:00 — Det ska finnas medelatt knyta internationellt erkänt kunniga miljöengagerademänniskor till verket, att satsa på inventeringar,undersökningar, åtgärder med mera för att komma igång medmycket som man vet behöver göras för att komma till rättamed miljöproblem. finns inte det - man kan inte ensbibehålla status quo när det gäller försurningen till exempel.Under konto A 2 Miljöövervakning m.m. fanns i budgeten ca 7miljoner kronor anslaget för stöd till kommuner och ideella organisationersarbete med lokal . Vi anser att det är att ge helt fel signaler attspara in på dessa anslag. Arbetet med lokal får inte avstannasedan rapporter skrivits. Det är genomförandet som ska skapa den utvecklingsom behövs. Vi anser inte att detta behov kan täckas på annat sätt.Det av antagna miljömålet angående koldioxidutsläpp, attstabilisera utsläppen till nivå , kommer med all sannolikhetinte att kunna uppfyllas. Detta trots att i samband med om miljö och utveckling förbundit sig till detta genom attskriva på klimatkonventionen. I står vägtrafiken för den störstaprocentuella ökningen av koldioxidutsläpp och vi anser att somhar ett sektorsansvar för området (där bl.a. miljöfrågorna ingår) bör överlåtaklimat- och trafikfrågan till där kompetens och erfarenhetfinns för att driva denna viktiga fråga på ett effektivt sätt. Med anledning avdenna ytterligare uppgift föreslås att uppbär 20 miljonerkronor som överförs från administrationsanslag.På grund av det ovannämnda anslaget under konto A 1 med 145 miljonerkronor utöver regeringens förslag anser vi att den utgiften kan täckas inomanslaget.Miljöpartiet de gröna föreslår att anslaget A 1 Statens naturvårdsverkökas med jämfört med regeringens förslag . För ökas anslaget med 195 miljonerkronor och för med , allt beräknas utöverregeringens förslag.A 3 Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendragRegeringen föreslår att kalkningsverksamheten skall vara140 för de kommande tre åren. Denambitionsnivån anser vi alldeles för låg. Med den nivån påanslaget kan inte ens de vatten som kalkas behandlas iframtiden. kalkas för knappt 180 miljonerkronor.Kalkningen av försurade områden och vattendrag är en nödvändigverksamhet, som garanterar att biologiskt liv kan finnas kvar och att farligametaller inte lakas ut ur marken och ur sjöars sediment. Det biologiskabehovet har beräknats till . kalkas endasthälften av de sjöar, som skulle behöva kalkning.Kalkningen är nödvändig för att bibehålla de arter i sjöar och vattendragsom är känsliga för sjunkande pH-värden. Många av dessa känsliga arter ärsådana som ArtDatabanken tagit upp som hotade.Genom kalkningsverksamheten har hel del giftiga metaller som aluminiumbundits i sediment och inte kommit in i det levande. Om kalkningen upphörkan dessa sediment släppa sina lager av metaller och en metallchock förväxter och djur kan bli följden. Detta, som riskeras med regeringensförslag, redovisas tydligt i en av rapporter, Nationell planför kalkning av sjöar och vattendrag. Man visar också, svart på vitt, vilkakonsekvenserna blir vid ett anslagsbelopp av den storlek som regeringen nuföreslår. Bland annat kommer ca 3 000 fiskbestånd att slås ut, 100populationer av den hotade flodkräftan att försvinna, flera fjällnära vatten blihelt fisktomma och tungmetallhalterna i den akvatiska miljön liksom kvick-silverhalten i fisk stiga. Nedskärningarna innebär dessutom svåra av-vägningar av vilka landsdelar, vattenmiljöer, djurarter eller djurpopulationersom skall prioriteras. Allt detta enligt . I motionenKalkningen nödvändig citerar vi mer om konsekvenserna som SNV ser.Kalkningsverksamheten måste fortsätta i alla vatten som kalkas ochtyvärr även utökas. Försurningen är fortfarande en realitet.Miljöpartiet de gröna föreslår att anslaget för kalkningsverksamhet utökasmed jämfört med regeringens förslag. För år1999 vill vi förstärka anslaget med och för med200 , allt utöver regeringens förslag.A 4 Investeringar och skötsel för naturvårdDen biologiska mångfalden i skogar befinner sig ikris. Mindre än5 % av våra skogar är ur- eller naturskogar. Många innehållerarter som är unika i världen. är endast 832 000 hektareller av den produktiva skogsmarken skyddad. Detmesta ligger ovanför den så kallade skogsodlingsgränsen ochendast eller 172 000 ha nedanför skogsodlingsgränsenär skyddad trots att det finns 1 662 hotade arter, framföralltlavar och mossor, som hotas av det moderna skogsbruket(uppgifter från nr 4707Skogsreservat i ). Bland dessa finns många av dehotade arter, som finns på ArtDatabankens hotlistor.Trots kunskaper avverkas ur- och naturskogar med akuthotade arter. Samhället ligger efterskogsmaskinerna och kraven på att regeringen ska ta krafttagför att hejda avverkningarna av i alla fall de sista urskogarnablir allt starkare. Det minsta man kan begära är att de 120000 ha urskog som fortfarande finns kvar skyddas. Mpkräver avverkningsstopp i dessa skogar.Det är en skam för landet att inte anser att vi har råd attspara ens det värdefullaste vi har. är medlem i den internationellanaturvårdsunionen IUCN, som föreslagit att av alla representativanaturtyper skall bevaras för att säkerställa biologisk mångfald. Detta mål äraccepterat bl.a. av och håller där på att genomföras. Vi anser attdet måste gälla även för den svenska produktiva skogen med dess speciellabiologiska värden. De medel som anslås förslår inte alls och i brist på medeltvingas länsstyrelserna ge klartecken till avverkning trots beräkningar atturskogen och många av de hotade arterna är utrotade , om av-verkningarna fortgår i nuvarande takt. Inte ens till de viktigaste nyckel-biotoperna i skogen finns det medel till skydd. har endast några hundrafått skydd av de ca 10 000, som avsetts skyddas till sekelskiftet.Vi anser att av den produktiva skogsmarken nedanför skogs-odlingsgränsen måste skyddas och att det är bråttom att skydda de första 5procenten. har samma begäran framförts från ochMiljövårdsberedningen. Men regeringen ökar inte anslagen med en krona.Även våtmarker, ädellövskogar med flera hotade biotoper behöver avsättassom naturreservat.Arbetet med Natura 2000 går framåt, vilket är glädjande, men mycketåterstår att skydda. Antalet är nu uppe i 1 263, nästan i nivå med det antal,1 273, som ansåg vara nödvändigt för att uppfylla art- ochhabitatdirektivet och fågeldirektivet. saknas dock flera av deområden som angivits som särskilt skyddsvärda enligt Ramsarkonventionen.Även vanliga arter som lever i tidigare vanliga lövskogar hotas nu om intebiobränsleuttaget sker på ett omtänksamt sätt, vilket visats i rapport frånWWF. Lövskogarna i är begärliga med närhet till tätorter. Härbehövs en samsyn mellan naturvården och markägare. Vi är övertygade omatt viljan att öka biobränslemängden och en hänsyn mot den biologiskamångfalden kan gå hand i hand.En del av de marker med höga biologiska värden, som fått stöd inomsystemet för riskerar att förlora stödet . De är inte klassadesom jordbruksmark och kan därför inte komma ifråga för stöd inomjordbrukets miljöstöd. bör ges i uppdrag att utreda vilkadessa marker är och erbjuda stöd inom anslaget.För budgeten 1998 har anslaget på för naturvårds-åtgärder/skötsel i naturreservat förts över från anslag A 1 till A 4. Eftersomanslaget ökats med tycks detta de facto vara en litenminskning. Någon förklaring till den stora minskningen för meddrygt ges inte.Miljöpartiet de gröna föreslår att anslaget för investeringar inommiljöområdet utökas med utöver regeringens förslag . För utökas anslaget med 700 miljonerkronor och för ökas anslaget med , allt utöverregeringens förslag.Nytt anslag A 9 Miljö- och kretsloppsforskningFrån och med 1998 upphör Statens naturvårdsverksforskningsbudget. Ändå är det som harhuvudansvaret för att samhällsviktig forskning blir gjord, attforskningen samordnas och resultaten kommer ut.MISTRA (), som tar över en del avNaturvårdsverkets forskningsprojekt och är tänkt som ersättare vad gällerstöden, är en stiftelse och inte en myndighet och har inte heller förbundit sigatt ta på sig hela ansvaret. anser, att det är viktigt att riksdagochregering behåller greppet om miljöforskningen. När larmen har gåttså har SNV genast kunnat starta utredande forskning. fattas ca 50miljoner kr till miljöövervakning och akuta insatser.MISTRA skall, enligt sina stadgar, stödja "långsiktigt strategiskt inriktadoch problemlösande forskning", men inget sägs om stöd till akuta ochsnabba forskningsinsatser. Innebär det att ändå får gådirekt till regeringen och söka pengar?Det finns alltså inga garantier för att MISTRA i ett längre perspektiv taransvar för miljöforskningen. Stödet till forskningen kommer att varaavhängigt av situationen på börsen. finns forsknings- och utbildnings-avdelningar vid , som har tillkommit tack vare Naturvårdsverketsanslag. kan inte med regeringens neddragningar upprätt-hålla ansvaret för miljöövervakning och akuta insatser. har imånga sammanhang och krävt en större satsning på miljö-forskningen. Detta utvecklas mer i en särskild motion. I årets budget föreslårvi att avsätts till för att ge myndighetenmöjlighet att inte helt tappa styrfart vad gäller forskningsinsatser och kanskedärmed också få möjlighet att upprätthålla kompetensen.Miljöpartiet de gröna föreslår att ett anslag Miljö- ochkretsloppsforskning bibehålls även och anslår 50 miljoner kronorför detta ändamål. beräknar vi 50 miljoner kronorper år.Nytt anslag A 10 Sanering och återställning avmiljöskadade områdenDet finns många miljöskadade områden i , där gifterläcker till naturen, ca 2 000 platser enligt Naturvårdsverketslista. Det finns kvicksilver och andra tungmetaller, kreosotoch stabila organiska kemikalier som vi vet kommer att läckaut och påverka det levande och även oss själva om ingetgörs. En förutsättning för att vara på väg mot ett ekologiskthållbart samhälle måste vara att eliminera de "miljöbomber",som läcker gifter. Räknar man in alla nedlagdabensinstationer m.m. tror man att siffran kan vara så hög som7 000 objekt, som behöver saneras. Industrins uppbyggnad iSverige har satt spår, spår som vi, den generation som kunnatleva gott på framsteg, måste åtgärda. Det kanske inte är såglamouröst att städa, men mp anser att den vilja tillekologiska satsningar som regeringen säger sig ha måstemanifesteras i satsningar för att åtgärda de miljöskadadeområdena. Antingen tar denna generation hand omförsyndelserna eller så överlåter vi det till kommandegenerationer. Då riskerar dessutom många av de gifter, somborde tas om hand, att spridas och ta sig in i näringskedjornaoch situationen kan förvärras och saneringen fördyras.En beräknad kostnad för att klara av saneringarna av "miljöbomberna" ärminst . De objekt där man har startat saneringen t.ex.Turingeån och sjön i kommun, förorenade av kvick-silver, visar att kostnaden ofta blir större än beräknat. Under mandatperioden1988-1991 anslogs , vilka beräknades räcka till 5 objekt.De räckte till två, däribland i Emåns vattensystem, där en saneringav PCB genomfördes.Naturvårdsverket begärde till projekt somkunde påbörjas då. Man fick , det vill säga mindre än10 %. har anslaget tagits bort helt med motivering att det nyainvesteringsanslaget E 1 Stöd till ekologisk omställning och utvecklingöppnats för detta ändamål.Inom det nya investeringsanslaget får medel dock inte gå till inventeringaroch förundersökningar. Det innebär att det angelägna arbete som och länsstyrelserna, i samarbetet med kommuner naturligtvis,bedrivit nu avslutas. Det kan vi inte acceptera. Saneringar avgamla industriutsläpp, tippar med mera är oerhört angelägna eftersom varjeårs fördröjning innebär att mer av gifterna kommer ut i naturen, hamnar inäringskedjorna där de gör skada och i många fall också i oss själva och vårabarn.Menar man allvar med satsningar på ekologisk hållbarhet är dettanödvändiga satsningar, som kräver stor kompetens, ofta är såväl dyra,tidsödande som komplicerade. Små enklare saneringar hoppas vi kan bliaktuella inom det nya investeringsanslaget.Miljöpartiet de gröna föreslår att anslås utöverregeringens budgetförslag för för sanering ochåterställande av miljöskadade områden. För beräknasutöver regeringens förslag och för 300miljoner kronor.Tabell över fördelning påansvarsområdenFörslag till anslag 1998 och beräkningar , milj.kr.20 Allmän miljö- och naturvårdRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse frånregeringen199819992000199819992000Totalt för utgiftsområdet117811991153119513451645AnslagA1Statens naturvårdsverk268273278145195245A2Miljöövervakning m.m.869292A3Bidrag tillkalkningsverksamhet försjöar och vattendrag140140140100150200A4Investeringar och skötsel förnaturvård292297240700700850A5Koncessionsnämnden förmiljöskydd192020A6Kemikalieinspektionen807880A7Visst internationelltmiljösamarbete383737A8Stockholms internationellamiljöinstitut121212A9Nytt anslag: Miljö- ochkretsloppsforskning505050A10Nytt anslag: Sanering ochåterställning av miljöskadadeområden200250300B1Statens strålskyddsinstitut788082B2Statens kärnkraftinspektion:Förvaltningskostnader767880B3Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning646567B4Visst internationellt samar-bete i fråga om kärnsäkerhetm.m.272727De olika stöden till projektgenom årenDet är naturligtvis bra att det kommer pengar till projekt medmiljöinriktning även om vi anser att nedskärningarna inomutgiftsområde 20 varit ytterst olyckliga. Det hade varit bra attsamtidigt se till att det kontinuerliga miljöarbetet fått ökaderesurser och inte beskurits så våldsamt.Under denna mandatperiod har det kommit medel till tre olika projekt medliknande inriktning: I budgetpropositionen kom tillInvesteringsbidrag för främjande av omställning i ekologisk hållbarriktning. kom den så kallade kretsloppsmiljarden. En miljard avsattestill ett femårigt statligt bidrag inom Program för omställning till hållbarutveckling. kom det femåriga programmet för stöd till Investeringar fören ekologiskt hållbar samhällsutveckling, totalt 5,4 miljarder kronor.Det kan bli lite förvirrat, tydligen även för regeringen som iskrivelse 1997/98:13 Ekologisk hållbarhet skriver att detsenaste stödet innehåller en miljard . Dessutom harman i olika vändor sparat på stöden. I årets budget tas 58miljoner kronor bort från det första stödet. Medlen hamnarinom utgiftsområde 20, inte ytterligare specificerat. I budgetför 1997 togs till vallstöd i jordbruketfrån den så kallade kretsloppsmiljarden.Det finns ett behov av uppföljning och utvärdering. Hur har det blivit?Vad har medlen använts till? Vad har sparats alternativt utnyttjats till annatän vad det var tänkt? Hur mycket finns kvar? Osv.Miljöpartiet de gröna anser att regeringen bör återkomma till riksdagenmed en uppföljning och utvärdering av stöden Investering för främjande avomställning i ekologiskt hållbar riktning och Program för omställning tillhållbar utveckling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att minska antalet farliga kemikalier i omlopp,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barns rätt slippa utsättas för kemikalier som skapar allergier,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att de fyra systemvillkor uppfylls som föreningen steget har sammanställt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vi i måste komma ifrån att använda friskt vatten förtransport av urin och fekalier,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att få bort jordbrukskemikalierna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddet av den biologiska mångfalden,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Nordsjödeklarationens efterlevnad,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det rättvisa miljöutrymmet för alla på jorden,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning, utvärdering och uppföljning av de olika anslagenInvestering för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning ochProgram för omställning till hållbar utveckling,10. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 20 enligt de grönas förslag i tabell under punkt10.3 i motionen.