mot · GK02Jo25 · 1997-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:75 Skydd av hotade arter samt aktionsplaner för biologisk mångfald ... ett myrfjät i tagetInledningMiljöpartiet de gröna har i många sammanhang tagit upphotet mot den biologiska mångfalden, såväl i motioner,interpellationer som frågor. För att bevara den biologiskamångfalden måste samhället förändras från grunden. Dagensexploaterande icke hållbara kemikaliesamhälle måste ersättasav ett ekologiskt långsiktigt hållbart. Samtliga politiskabeslut måste fattas med de naturgivna förutsättningarna förögonen och med vilja och mod att våga förändra så attkommande generationer kan leva lika gott som vi på jorden.Så sker inte och de gröna har i mångasammanhang angivit en väg för att nå dit, en väg somkombinerar ekologiska och ekonomiska insatser ochstyrmedel.Det talas mycket om biologisk mångfald , men sällan om det som ärden biologiska mångfalden - arterna. I finns ca 55 000 arter där3 500 är mer eller mindre hotade. De växer, förökas, doftar, surrar, kort sagtsamexisterar just nu med oss människor på jorden. De har utmejslats somarter under årmiljoner och de flesta har funnits betydligt längre än Homosapiens på denna planet. Men aldrig har någon enstaka av dem kunnatpåverka alla andra på det sätt som människan kan. En del Homo sapiens ärtill och med så förmätna att de tror sig vara någon sort krona i evolutionen.En lite mer ödmjuk inställning är nog mer passande - en större vördnad förlivet.Ett värnande om biologisk mångfald måste vara både ett värnande omenskilda arter och ett värnande av den genetiska variationen inom arten. Detmåste finnas många individer för att variationen ska vara så stor att arter kanklara förändringar i miljön över tiden. Man måste vara så pass många att manfinner icke besläktade individer.Den aktionsplan som presenterat och som ligger tillgrund för propositionen innehåller en stor mängd förslag till mål ochåtgärder. Av dessa väljer nu regeringen ett fåtal medan så viktiga områdensom jordbruk, skogsbruk, myrar, reservat m.m. för anstå till senareeller när medel kan anslås. Eftersom det i budgetpropositionen 1996/97:1angivits att skyddet av den biologiska mångfalden är ett av regeringenprioriterat område får vi väl förmoda att man anslår nödvändiga medel för attvisa att det finns politisk vilja bakom orden. På fler av Naturvårdsverketsförslag till åtgärder finns prislappar. Än så länge går det mycket långsamt pådetta området - ett myrfjät i taget.Under den allmänna motionstiden lade vi motionen1996/97:Jo797 Biologisk mångfald i vilken vi framförde synpunkter på hotetmot den biologiska mångfalden i olika biotoper, lagstiftning, finansieringm.m. Den motionen kommer att behandlas i samband med utskottetsbehandling av propositionen. Vi väljer därför att kortfattat ta upp sådant sominte berörts tidigare och vill i övrigt hänvisa till ovan nämnda motion.Förslagen till ändringar ilagarDe flesta förändringarna hänförs till EU-direktiv. I ett fallföreslår vi en förändring, nämligen av 19 c § i förslag till lagom ändring i naturvårdslagen (1964:822).Paragraf 19 c i naturvårdslagenParagraf 19 c i förslag till lag om ändring i naturvårdslagen(1964:822) handlar om områden som förklarats som särskiltskyddsområde eller särskilt bevarandeområde. I slutet avparagrafen står: Första stycket gäller inte beslut omundantag, om det är uppenbart att den verksamhet somprövas kommer att orsaka endast obetydlig skada påområdets naturvärden.Om det är så att man har skyddat ett område måste det ju finnas skäl tilldetta. Vi frågar oss varför det då ska vara möjligt att bedriva verksamhet därsom över huvud taget skadar områdets naturvärden. Det är mycket ologisktoch oacceptabelt att det faktiskt öppnas den möjligheten i 19 c §. Menar maninte allvar med de skyddade områdena?Miljöpartiet de gröna yrkar att sista stycket tas bort i 19 c § i förslag tilllagom ändring i naturvårdslagen (1964:822): Första stycket gäller inte beslutom undantag, om det är uppenbart att den verksamhet som prövas kommeratt orsaka endast obetydlig skada på områdets naturvärden.Fågeldirektivet och art-habitatdirektivetMiljöpartiet de gröna krävde redan i motion lagd under denallmänna motionstiden att skulleanpassas till EG:s fågel- resp art- och habitatdirektiv. För attdetta ska ske måste såväl jaktlag som förordning ochföreskrifter ändras. Vi ser det som positivt att jaktlagen nuförändras.Handel med hotade arterLagen och tullens befogenheterDet är viktigt att handeln med hotade arter stävjas. Denförsta kommer EU:s nya CITES-förordning (EG)nr 338/97 att börja gälla. Brott mot CITES-förordningen ärstraffbelagda i lagen (1994:1818) om åtgärder beträffandedjur och växter som tillhör skyddade arter. För att åtgärdermot denna typ av brottslighet ska bli effektiva måste såvälpolis, kustbevakning som tull ges befogenheter.I och med den föreslagna förändringen i 1 § i lagen om kustbevakningenges polismans befogenhet att agera om något brott begåsmot lagen, förordningen eller föreskrifter till dessa. hartidigare föreslagit att även tullen, inte bara , skall fåpolismans befogenhet att agera när det gäller denna lagstiftning. Tullen har bara befogenhet att ingripa vid gräns mot tredje land. Vid inre gräns, dvsvid gräns mot andra EU-länder, till exempel , har tullen inte sammabefogenheter. En viss tullkontroll kan fortfarande ske vid gränsen, menskulle djur eller växter påträffas vid sådan kontroll har tullpersonalen intebefogenhet att fråga efter exempelvis de tillstånd som krävs för innehav avexemplar av vissa arter. Tullpersonalen ska då i stället tillkalla polis som ibästa fall hinner dit innan transporten åker vidare. Skulle tullpersonal hapolismans befogenhet i dessa frågor skulle stora samordningsvinster kunnagöras och brott av denna typ kunna bekämpas effektivare.Miljöpartiet de gröna yrkar därför att tullen ges samma befogenhet somkustbevakningen beträffande bekämpning av brott mot CITES-förordningen.Förordningen till lagen (1994:1818)I sker försäljning av hotade arter, framför alltav sköldpaddor och ormar. Som exempel kan nämnas att fören tid sedan såldes 15 stycken egyptiska landsköldpaddor,trots att den arten återfinns i Appendix (bilaga) 1 i CITES-förordningen, alltså är akut hotad och handel är förbjuden.Det finns endast ca 1 000 individer av arten i världen. Påsamma sätt säljs andra viltfångade landsköldpaddortillhörande hotade arter, som är fredade i ursprungsländer.Sverige börjar få dåligt rykte i dessa sammanhang och anser och somproblemländer vad gäller handel med hotade arter. Sverigefungerar också numer som transitland för framför allt hotadekräldjur. Detta måste ändras på.För att lagen 1994:1818 ska kunna fungera praktiskt krävs en förordningtill lagen. Denna förordning ska också göra det praktiskt möjligt att användaEU:s CITES-förordning. Den existerande förordningen (1994:2027) fåranses som en tillfällig lösning och ska ersättas av en ny mer omfattandesådan.Den nya förordningen måste innebära att inför de kompensatoriskaåtgärder som krävs för att en kontroll av handeln inom EU skall kunna skenu när gränskontrollerna är borttagna. Det är till exempel tillstånd ochkontroll av zoo-affärer, auktorisation av konservatorer, innehav av hotadearter m.m. Dessa kompensatoriska åtgärder är införda i övrigaEU-länder, dock ej i Sverige.Förslag till ny förordning överlämnades enligt uppgift från till . Den har sedan bearbetats avdepartementet och har ännu ej kommit ut på remiss.(!) Förordningen bordehar trätt i kraft och senast till då dennya CITES-förordningen träder i kraft. Som det ser ut kommer ejförordningen att kunna träda i kraft förrän tidigast sent . Trots attlagen1994:1818 har gällt har inte lagen eller denlagstiftning som är knuten till lagen prövats i domstol . Detta beror inte påen avsaknad av fall, utan på att de praktiska möjligheterna, dvs dekompensatoriska åtgärderna saknas i svensk lagstiftning.Varför sker inget? Tar regeringen inte frågan på allvar? är snart detenda EU-land som saknar en fungerande förordning på detta område.Miljöpartiet de gröna yrkar därför att den nya förordningen som behövs föratt kontrollen av handeln med hotade arter ska bli effektiv skyndsamt skaremissbehandlas för att kunna beslutas och träda i kraft somföreslagen lagändring, det vill säga den 1 juli 1997.Förändringar i mångfaldensker nuAntalet kända arter beräknas på jorden till ca 1 675 000.Sverige hyser ca 55 000 av dem. Av dessa finns 3 500 pånationella hotlistor. Det betyder att av våra vilda arterhotas av utrotning och ytterligare arter kräver stor hänsyn omde ska kunna fortsätta existera. Bara avryggradsdjuren finns 145 arter upptagna på Artdatabankenslistor över hotade arter. I aktionsplansäger man att såväl faunan som trivialiseras.Att landet håller på att mista en viss art föranleder inga omedelbaraåtgärder. Inte heller i propositionen föreslås åtgärder för att snabbt kommatill rätta med den pågående utarmningen.Biologisk mångfald i jordbruket- Ornitologiska Förenings nu mer än 20-årigahäckfågeltaxeringar visar att fåglar knutna tilljordbrukslandskapet minskar. har var tredjesädesärla och mer än varannan ladusvala och tofsvipaförsvunnit. Även enkelbeckasin, gök, buskskvätta,stenskvätta med flera arter knutna till jordbrukslandskapetvisar samma starka tillbakagång.Samtidigt kan de brukare som går över till den ekologiska bruknings-metoden bekräfta att antalet insekter, fåglar och blommor ökar märkbart efteromläggningen. Om man tänker efter är det inte så konstigt. För att levabehövs mat. De ovan nämnda arterna lever på insekter, maskar eller småkrypsom i sin tur lever av andra småkryp. Många av krypen är beroende av olikaörter, många sådana som kallas ogräs. Det konventionella jordbruket medsina gifter tar helt enkelt död på så många arter i näringsväven, såväl växtersom djur, att möjligheten för andra att finnas kvar försvinner. Jordbruketmåste förändras från grunden för att den biologiska mångfald man ofta sägersig värna skall kunna behållas och återskapas. I aktions-plan slås fast att det moderna jordbruket är en av de enskilt största orsakernatill förlust av biologisk mångfald (sid 12 i rapporten).I propositionen sägs att regeringen avser återkomma till de förslag somJordbruksverket presenterat i sin aktionsplan för biologisk mångfald underåret. Inför den behandlingen anser vi att regeringen bör utreda detförhållandet att många fågelarter knutna till jordbrukslandskapet gått tillbakaså kraftigt samt klarlägga anledningar och föreslå åtgärder.- De gamla NOLA-bidragen, som handhades avlänsstyrelserna, fungerade mycket bra. I dialog mellanmyndighet och markägare togs en skötselplan fram, anpassadför den aktuella marken. Då växlades mot EU-stödframförde de gröna farhågor dels attflexibiliteten skulle gå förlorad, dels att många områden somhade skydd med och där höga naturvärden fannsskulle förlora stöd eftersom de inte kunde få EU-stöd. Tyvärrtycks detta ha inträffat.Då regeringen återkommer med åtgärder föranledda av Jordbruksverketsaktionsplan anser vi att detta bör belysas och att åtgärder vidtas för attskydda marker som tidigare fick och är utan stöd.Jakt på hotade och andra arter- I aktionsplan anges sommiljökvalitetsmål: "Jakt i får bedrivas om den ärmotiverad ur antingen en nyttoaspekt eller en skadeaspektoch om det sker på ett sätt så att den biologiska mångfaldenupprätthålls och gynnas." (sid 50 i rapporten).Miljöpartiet anser att det är en riktig målsättning för jakten. Jakt får aldrigreduceras till prickskytte på levande föremål. Det finns en mängd arter ijaktförordningen på vilka vi anser att jakt inte kan motiveras utifrån ettsådant miljökvalitetsmål, till exempel och enkelbeckasin, båda artersom gått tillbaka numerärt och där varken nytto- eller skadeaspekt föreligger.Inte heller kan jakt på björktrast, nötskrika och ekorre med flera artermotiveras.Miljöpartiet de gröna yrkar att en översyn sker utifrån Naturvårdsverketsmiljökvalitetsmål för jakten och att de arter för vilka jakten inte kanmotiveras utifrån målet avförs ur jaktbestämmelserna.- I EG:s fågeldirektiv anges att jakt inte får ske underhäckningstid, eftersom risken är stor att ungar lämnas att dösvältdöden och det inte anses etiskt försvarbart. För följandefåglar tillåts skyddsjakt i även under häckningstid:gråsparv, pilfink, korp, havstrut, gråtrut, fiskmås, skrattmås,koltrast, stare, ringduva, råka, skata, tamduva, björktrast. Detär beklämmande och hög tid att detta förändras. I många fallär arterna till och med i minskande som stare och gråsparv.Det står även i 26 § jaktförordningen: "Vid jakt som avses iförsta stycket får ingrepp även göras i fåglars bon och fåglarsägg förstöras." Detta strider helt mot fågeldirektivet ochmåste ändras.Miljöpartiet de gröna yrkar att en översyn och förändring sker av jakten såatt jakt inte får ske under häckningstid och att jaktförordningen reviderasutefter detta.- I och med att fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet nu börjatinförlivas i svensk lagstiftning anser vi att jaktförordningen måste revideras.Beträffande skyddsjakt föreskrivs ju nu i lag att den får bedrivas "om sådanskador inte kan motverkas på annat tillfredsställande sätt." Utifrån dennalagändring ifrågasätter vi skyddsjakten i bilaga 4 till jaktförordningens 26 §.Motiven för att få bedriva skyddsjakt är diffusa som "kan orsaka skada ellerannan olägenhet", "behövs för att förhindra skador", "förebygga skada","tillgodose lantbruk och viltvård", "om det behövs med hänsyn till vilt-vården" osv. Den förändrade lydelse av 5 § jaktlagen "om sådan skada intekan motverkas på annat tillfredsställande sätt" måste genomsyraskyddsjakten.Vi ifrågasätter skyddsjakten på ovan nämnda fågelarter liksom gäss, menockså på däggdjur som , vessla, rödräv och grävling om de befinnersig tillfälligt på ö, holme eller skär, vidare på årsungar av grävling och rävmed flera, där det med största sannolikhet skulle gå att finna annantillfredsställande lösning. Det behövs en annan syn på de samexisterandearterna där inte bössan är det som kommer i första hand utan en störrevördnad för det levande.Miljöpartiet de gröna yrkar att en översyn och förändring sker avskyddsjakten i landet så att denna genomsyras av kravet att skyddsjakt barakan komma i fråga om skador inte kan motverkas på annat tillfredsställandesätt.- Jakt ses fortfarande i som en areell näring.Miljöpartiet de gröna anser att det är fel. Jakten borde därförses som fråga om biologisk mångfald och därför behandlasav . Tyvärr släpps naturvården inte in ifrågor som har med jakt att göra. Jaktintresset har en starkställning i samhället , vilket har belysts i SNS:sdemokratiråds rapport om järntrianglar och även iMiljöpartiets motion 1996/97:Jo932 Demokrati ochjaktpolitik.Miljöpartiet de gröna yrkar att jaktfrågor ska flyttas från Jordbruks-departementet till Miljödepartementet.- I propositionen föreslås flera åtgärder, dock inga som nuökar skyddet för hotade arter. I många fall behövsekonomiska medel för att avsätta reservat, men i ett fallborde en åtgärd kunna genomföras snabbt, nämligen attförbjuda jakt på de arter som finns i Artdatabankens listaöver hotade arter. I och med den förändring som gjorts i 4 §jaktlagen ska ju nu även fågelarter som tillfälligtförekommer naturligt i landet bevaras, vilket borde innebäraett ökat skydd för sträckande och rastande fågel t.ex. sädgås.Miljöpartiet de gröna yrkar att jakt ska förbjudas på hotade arter.Skydd av urskogarI dag är av den produktiva skogsmarkennedanför skogsodlingsgränsen skyddad i reservat. För attsnabbt säkerställa de av skogen nedanförskogsodlingsgränser som är ur- och naturskog måsteregeringen i kommande budget öka anslagen för dettaändamål. behöver av den produktivaskogsarealen skyddas. I dessa urskogar finns många av dehotade arter, som finns på Artdatabankens hotlistor, tillexempel 223 arter mossor, av Sverigessamtliga mossor, 216 artar lavar, av Sverigeslavar. Många områden med sådana hotade arter är dessutomakut hotade av avverkning. I aktionsplanslås fast att det moderna skogsbruket är en av de störstaenskilda orsakerna till förlust av biologisk mångfald (sid 12 irapporten).Nu avverkas urskogar med de sista resterna av den biologiska mångfaldendärför att regeringen inte avsatt tillräckliga medel för att skydda biotoperna.Greenpeace aktion för att rädda visar att detta engagerar många.Det rör sig om lavar där arten i många fall inte bara är sällsynt i utandär våra bestånd är bland de sista som finns kvar.Miljöpartiet de gröna föreslår därför också ett tillfälligt moratorium föravverkning av urskog.Förbättra och verkställ"Myrskyddsplan för "Efter ett långvarigt utrednings- och beredningsarbete kom tillslut ett beslut om "Myrskyddsplan för " våren 1994.Planen var inte komplett. Myrrika saknades, informationom omgivande fastmarksskog var bristfällig eller inaktuell. Fortfarandesaknas konkreta åtgärdsprogram och skyddsplaner om rikkärr, sumpskogar,mader och slättsjöar.I propositionen sägs att "sumpskogar, mader och rikkärr bör särskiltuppmärksammas i naturvårdsarbetet med våtmarker." Men det sägs också:"Skyddet för våtmarker i myrskyddsplan för får ske inom befintligaresurser och i enlighet med gällande ansvarsfördelning. "Vi kan inte tolka det ovanstående på annat sätt än att inget sker medmyrskyddsplanen. Det rimmar illa med budgetpropositionen 1996/97:1 därdet anges att skyddet av den biologiska mångfalden är ett av regeringenprioriterat område.Miljöpartiet de gröna yrkar att myrskyddsplanen kompletteras och attmedel anslås i kommande budgetproposition så att den kan genomföras.Hotet mot den biologiskamångfalden akut efterregeringensenergipropositionVattendragI aktionsplan slås fast:"Vattenkraftutbyggnaden har påverkat en mycket stor del avSveriges vattendrag vilket har fått starkt negativakonsekvenser för biodiversiteten." (sid 12 i rapporten).I kommentaren till det beslutade åtgärdsmålet står: "De outbyggda vatten-dragens betydelse för biologisk mångfald är sådan att bevarandeintressena ifortsättningen måste sättas före exploatering av vattendragen. Kvarvarandeopåverkade forsar och strömsträckor ska inte exploateras." (sid 41 irapporten).I propositionen anförs på sid 48 att energisektorn ska vid planering verkaför att säkerställa den biologiska mångfalden. Det är bra och nödvändigt.Bara några veckor innan denna proposition kom lades emellertid påriksdagens bord proposition 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning. I denföreslås en utbyggnad av just småskalig vattenkraft, alltså precis de vatten-drag som måste sparas för att de arter, som behöver rinnande vatten och somredan är trängda, ska kunna finnas kvar. Man föreslår införandet av ettinvesteringsbidrag om och beräknar stödet till 150 miljoner kronorunder en 5-årsperiod.Man tar sig för pannan och undrar om den ena delen av regeringen inte vetvad den andra gör. Eller är det så illa att talet om skydd av biologiskmångfald inte är värt något om andra intressen dyker upp?Miljöpartiet de gröna anser att vattenkraften i är färdigutbyggd.Kan man få ut mer energi genom byte av teknik i befintliga verk är det bra,men de vattendrag som inte byggts ut ska sparas. Det finns en mängd artersom behöver rinnande vatten och många sådana biotoper har hotats ochminskat . I detta fallet måste den biologiska mångfalden gesföreträde. Det handlar såväl om hotade som mer vanliga arter.Miljöpartiet de gröna yrkar att ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraftska ske i utan att de rinnande vattendrag, oavsett storlek, som finnskvar ska bevaras.LövskogarUnder senare tid har en debatt om hotet mot många arterknutna till lövskog aktualiserats. Skälet är en ännu intepublicerad utredning från WWF som kan visa att mångaoersättliga lövskogar nu flisas till energiråvara. Eftersommånga insekter och därmed fåglar är knutna till lövskogarvisar utredningen en snabb minskning av antalet fåglar, såvälmer som mindre vanliga. Lövsångaren och talgoxen ärexempel på vanliga och göktytan på en mer sällsynt.Undersökningen är gjord i och såvitt vi har förstått är detta ettproblem som förekommer på många platser i . Lövskogaravverkas såväl till massa- som till energiråvara. Arter beroende av dennatidigare vanliga biotop förlorar eller trängs tillbaka. Om problemet finns äveni torde vara osäkert och på många platser finns det troligen inte.För att den stundande, och välkomna, omställningen av energiförsörj-ningen i landet ska ske på ett förnuftigt sätt med avseende på den biologiskamångfalden är det av yttersta vikt att signaler som den ovan tas på störstaallvar. En förändring kan ske snabbt och satsningen på biobränsle få en dåligklang och skapa ett problem.Miljöpartiet de gröna yrkar därför att hotet mot lövskogar utreds och attsådana åtgärder föreslås att hotet mot de lövskogsberoende arterna minime-ras.Miljöskadade områdenDet finns många miljöskadade områden i , där gifterläcker till naturen, ca 2000 platser enligt Naturvårdsverketslista. Det läcker kvicksilver och andra tungmetaller, kreosotoch stabila organiska kemikalier, som vi vet kommer attpåverka det levande och även oss själva. Många arterpåverkas av dessa kemikalier och de påverkar derasmöjlighet till fortplantning. Många larver i vatten är mycketkänsliga för kemikalier, varför just sådana arter används somindikatorarter för att få vetskap om sjöars miljömässigastatus.I dagens kemikaliesamhälle är det ofta svårt att finna källan till förorening-arna. När det gäller de miljöskadade områdena vet vi var de finns, vi vet attde läcker och det som saknas för att rena dem är pengar och politisk vilja.Miljöpartiet de gröna har i olika sammanhang påtalat detta och kommer attfortsätta med det. I våra budgetar finns alltid medel avsatta för dettaändamål. Talet om biologisk mångfald måste leda till konkret handling. Attanslå medel så att gifter som påverkat naturen tas bort är en sådan åtgärd.Miljöpartiet de gröna yrkar att regeringen tar fram en plan för sanering avmiljöskadade områden med kostnader och tidsangivelse när sanering kanske. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår lagförslaget såvitt avser sista stycket i 19 c § iförslaget till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Tullen bör ges samma befogenhet som Kustbevakningenbeträffande bekämpning av brott mot CITES-förordningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den nya förordningen som behövs för att kontrollen avhandeln med hotade arter skall bli effektiv skyndsamt skall remissbehandlasför att kunna beslutas och träda i kraft som föreslagen lagändring,dvs. ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör utreda det förhållandet att många fågelarterknutna till jordbrukslandskapet gått tillbaka kraftigt, klarlägga anledningaroch föreslå åtgärder och presentera dessa då regeringen återkommer tillriksdagen med anledning av aktionsplan för biologiskmångfald,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att problem och åtgärder rörande marker som tidigare erhållitNOLA-stöd bör belysas och åtgärder föreslås då regeringen återkommer medåtgärder föranledda av aktionsplan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jaktfrågor skall flyttas från tillMiljödepartementet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn bör ske utifrån Naturvårdsverketsmiljökvalitetsmål för jakten och att de arter för vilka jakten inte kanmotiveras utifrån målet avförs ur jaktbestämmelserna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn och förändring bör ske av jakten så att jakt inte fåräga rum under häckningstid och att jaktförordningen revideras utifrån detta,9.