mot · GL02U303 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 5 och internationell samverkan Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer och utveckling () Övrig information om i utlandet Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse och internationell samverkan. Svenska beskickningar i utlandet har en viktig roll. finns ca 100 utlandsmyndigheter samt 400 honorärkonsulat. Totalt omfattar utrikesförvaltningen omkring 22 400 anställda, varav ca 1 000 är lokalanställda. Stora besparingar har gjorts , vilket inneburit att varje enhet och ambassad i utlandet varit tvungen att granska sina utgifter noggrant. Kostnadsmedvetenheten har ökat. har flera ambassader lagts ned av kostnadsskäl. Självklart har det varit svårt att veta vilka prioriteringar som skall göras i samband med nedskärningar av den här arten. Efterklokt kan säkert många konstatera att vissa felbedömningar gjorts. Så lades exempelvis den enda svenska ambassaden i det fransktalande ned. Därtill kan sägas att den låg i ett av största länder , numera . Kort efter nedläggningen inträffade omfattande och genomgripande händelser i landet. President tvingades avgå och efterträddes efter svåra strider och stor blodsutgjutelse, vilka inte alltid hade direkt med själva maktskiftet att göra utan hade att göra med att djupa etniska motsättningar blossade upp i anknytning till dessa. Här visade det sig att det internationella samfundet återigen blev överrumplat av den våldsamma utvecklingen. Under hela denna process hade det varit av stort värde med en svensk ambassadbevakning. Även om världens massmedier i skrivande stund inte ägnar utvecklingen i någon större uppmärksamhet kommer säkert viktiga händelser att inträffa i landet. Det är därför med tillfredsställelse som noterar att man nu åter avser att bemanna i . som man gjorde vissa nedskärningar i representation på viktiga platser i världen beslöt utrikesministern om en gratifikation på vardera till UD-personalen som en belöning för att man arbetat hårt och gjort ett gott arbete. Detta var en uppenbar politisk omdömeslöshet. Pengarna kunde kanske inte ha räddat någon svensk ambassad i utlandet, men det är ett faktum att till jul för oerhört många svenska familjer skulle inneburit en avsevärd förbättring av ekonomin; för att inte tala om vad pengarna skulle betytt om de använts effektivt i tredje världen. Det var ett allvarligt brott mot uttalande om att knappa förhållanden fördras lättare om de fördelas jämlikt. uppfattades gratifikationen som ett privilegium som befäste föreställningen om UD som ett överklassdepartement. Ambassadernas information i respektive land om är av mycket skiftande karaktär. Tillgång till svenska tidningar och UD:s pressklipp finns naturligtvis, men rapporteringen om politiska beslut och den politiska debatten är det ofta sämre med. Många ambassader utanför har inte tillgång till riksdagsprotokoll och betänkanden ens vad gäller deras egna frågor. Genom ökad tillgång till Internet bör informationen kunna förbättras. En översyn av informationstillgången och den tekniska utrustningen när det gäller möjligheterna till snabb, allsidig och tillförlitlig information vore därför önskvärd. Regeringen söker självfallet att spara även när det gäller utrikesförvaltningen, men är det något som är särskilt viktigt när det gäller utrikespolitiken så är det just tillgången på god information. En sida av denna informationsverksamhet är också möjligheten för lokalanställda att resa. Så kan exempelvis indragning av besöksresor av lokalanställda till knappast vara en bra besparing. Lokalanställda som tjänstgör på en svensk ambassad i , eller har sannolikt själva svårt att finansiera en resa till . Det torde stå fullt klart att de har stor nytta av att personligen besöka och känna till det land som de kanske tjänar . Att en jämnare könsfördelning bland de UD-anställda är nödvändig står allmänt klart för alla på UD. Jämställdhetsplan finns utarbetad. Bland de unga som antas till utbildning och som anställs finns en jämn könsfördelning. Däremot är snedfördelningen stor vad gäller högre tjänster. Andelen kvinnor är där mycket låg. För att snabbare åstadkomma balans mellan kvinnor och män på chefsplanet bör exempelvis rekryteringen i högre grad göras externt. Man bör aktivt söka kvinnor med lång erfarenhet från företag, det politiska livet, statliga myndigheter, facklig ledning osv. Internationell samverkan, framför allt inom FN:s ram, är nödvändig. Det svenska medlemskapet i är hedersamt och en stor framgång för . Men det är även förbundet med en del utgifter. Extra insatser för FN-delegationen i har varit nödvändiga. När det gäller andra delar av UD, som har till uppgift att bidra med de analyser och det bakgrundsmaterial som krävs för ett gott arbete i säkerhetsrådet, har förstärkningar också krävts. En reformering av FN är nödvändig. är förutsättningarna för en sådan bättre än vad den var i och med bytet av generalsekreterare. Dock måste formerna för att utse ny generalsekreterare förändras och kvinnorepresentationen i olika FN-organ avsevärt förbättras. Likaså måste folkrörelsernas delaktighet i FN-arbetet stärkas. Information och studier om EU I samband med folkomröstningen om medlemskap i var intresset och debatten om EU omfattande och livlig, men har mattats. Med tanke på avsaknaden av en bred debatt om EU-frågorna och den okunskap som råder, så bör nästa budgetår ges bistånd i form av projektbidrag för information och studier om och EU:s utveckling. Stödet ska riktas till frivilliga organisationer och stiftelser och bör administreras av UD. Inför beslut om Amsterdamfördraget och deltagande i EMU-processen finns krav på folkomröstning i dessa frågor. En av de stora fördelarna med folkomröstningsförfarandet är att folkbildningen i frågorna kraftigt förstärks av egen kraft. Men eftersom skillnaden mellan de ekonomiska resurserna är mycket stor mellan frivilliga ideella organisationer och professionella lobbyorganisationer från näringsliv och fackföreningsrörelse är ett generellt statligt stöd till ideella organisationer befogat om trovärdigheten i den demokratiska beslutsprocessen ska kunna upprätthållas. anslår därför till information och studier om EU. (Se även särskild motion av m.fl. om Medel till EU-information.) Kärnvapennedrustningen är viktig. Regeringen skriver att fäster stor vikt vid implementeringen av det globala Wassenar-arrangemanget med syfte att hindra spridning av både krigsmateriel och strategiskt känsliga produkter. instämmer till fullo i detta, men vill framhålla att den , för att bli effektiv och trovärdig i nedrustningsarbetet på den internationella arenan, själv i sin praktik måste tillämpa de relativt restriktiva riktlinjer för krigsmaterielexporten, som antagit. måste upphöra med sina dubbla budskap till omvärlden. Var och en inser att man inte kan tala om att har världens mest restriktiva krigsmateriellagstiftning och inrätta särskilda tjänster vid ambassaderna med uppgift att sälja JAS. Skulle dessa av svenska skattebetalare finansierade marknadsförare i den svenska krigsmaterielindustrins tjänst vara framgångsrika, skulle de snabbt förändra bilden av från en krigsmaterielexportör av ringa storlek med restriktiv vapenexportpolitik och fredsvän, till en storexportör med betydligt vassare tänder och stora profitintressen. Det finns en besynnerlig inkonsekvens i regeringens prioriteringar i linje med denna uppfattning av när det gäller inriktningen av tjänstetillsättningen inom UD. fanns en tjänsteman som folkrörelseambassadör med uppgift att vara kontaktlänk mellan svenska och utländska folkrörelser, mellan 200 000 folkrörelser och FN. Avsikten med denna befattning var att samordna folk- och frivilligorganisationerna och öka deras slagkraft i bland annat FN-sammanhang eftersom deras verksamheter ofta var splittrade. Denna tjänst har tagits bort. Istället har vi fått flera JAS-ambassadörer. föreslår att regeringen förändrar denna märkliga ordning när det gäller sammansättningen av UD-personal och anser att man skall återgå till den tidigare ordningen, dvs till systemet med folkrörelseambassadörer, och avskaffa systemet med JAS-ambassadörer. Avtalet om internationellt förbud mot personminor i med över 80 länder som undertecknare är en stor framgång för , som själv infört ett minförbud, men också för alla frivilliga organisationer som bedrivit ett envist arbete för ett förbud mot dessa minor. Men arbetet måste fortsätta. Det gäller att förmå , , , de baltiska staterna och andra länder att också underteckna avtalet. Parallellt måste verksamheten med minröjning och insatser för offren för personminor utvecklas och stärkas. EU-utvidgningen och samarbetet inom stödjer regeringens hållning med samtidig förhandlingsstart för de stater som söker EU-medlemskap. Den pådrivande roll som haft vad gäller att särskilt befrämja de baltiska staternas intressen och integration i Europasamarbetet bör fortsätta. intar en särställning och kan bland annat genom på ett konkret plan underlätta och utöka kontakterna. (Se särskild motion.) Konflikthantering och tidiga insatser En konkret framgång för är att man i antagit ett uttalande om att insatserna av civilpoliser ska öka inom FN. Men måste agera mer kraftfullt och se till att FN inte bara ägnar sin uppmärksamhet åt gamla konflikter, utan tar itu med pågående sådana och med konflikter inom länderna, som till exempel de blodiga massakrerna i eller de omfattande striderna och brotten mot mänskliga rättigheter i (se särskilda motioner) och till och med börjar arbeta med att förebygga kommande konflikter. FN-arbetet har en bred förankring bland folkrörelserna. Genom att de politiska partierna och övriga folkrörelser aktivt inbjuds att delta i förberedelserna inför FN-konferenser och givits möjlighet att medverka i de svenska delegationerna har ofta skilt ut sig på ett positivt sätt. Sannolikt kan dock denna breda uppslutning kring FN-arbetet förbättras ytterligare. Det finns nämligen åtskilliga FN-konferenser av stor betydelse där regeringen inte inbjudit folkrörelserna att delta. Vi avser då exempelvis de årliga nedrustningsförhandlingarna och konferens i , liksom förhandlingarna om personminor. Kring alla de tre ovan nämnda exemplen finns ett stort intresse från de politiska partiernas sida. Representanter för dessa bör erbjudas möjlighet att delta på liknande sätt som i FN-delegationen i varje höst. När det gäller det svenska biståndet instämmer vi helt med regeringen om detta skall ha den form av partnerskap som regeringen föreslår. Likaledes är vi helt överens med regeringen om biståndets inriktning på . Det är viktigt att inriktar sig på att rikta sitt bistånd mot de fattigaste länderna och även förmår andra länder att göra detsamma. När det gäller syn på inriktningen på de fattiga länderna och fattigdomsbekämpningen, se motion med anledning av regeringens skrivelse De fattigas rätt vårt gemensamma ansvar (1996/97:169). Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av god och tillförlitlig information om , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter till resor till för lokalanställda inom , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om formerna för utseende av generalsekreterare i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnorepresentationen i FN-organ, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det disharmoniska förhållandet mellan svensk nedrustningspolitik och svensk vapenexportpolitik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ersätta JAS-ambassadörer med folkrörelseambassadörer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om representation i samband med olika FN-konferenser, exempelvis konferens i , att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 5 och internationell samverkan enligt följande uppställning: Summa för utgiftsområdet: