mot · GL02N247 · 1997-10-06 00:00:00 — anser att en översyn även bör innehålla frågor angående skatteregler och försäkringsvillkor. Vidare anser vi inte att en tidshorisont , vilket regeringen föreslagit, är tillfredsställande. Regeringen måste prioritera detta område och återkomma med förslag . Detta bör ges regeringen till känna. 5.10 Enhetstaxa för ISDN-anslutning Ökad kapacitet ger nya kommunikationsmöjligheter. Nya tjänster och möjligheterna till ökad kapacitet får inte endast bli föremål för några få större orter. Detta måste komma alla regioner till del. har motsatt sig möjligheter till geografiskt differentierade priser. Detta är inte till gagn för utveckling i hela landet. Geografiskt differentierade priser leder till sänkta priser i större städer. Landsorten kommer med detta inte att kunna nyttiggöra sig sänkta priser. Istället kommer priserna här att ligga oförändrat högt. Detta kan inte accepteras. Utvecklingen på teleområdet går fort och utbudet av tjänster ökar kraftigt. Hela det svenska telefonisystemet beräknas vara baserat på digitala växlar 1998. har även inlett ett arbete med att etablera en nationell bredbandsstruktur. Enligt är ambitionen att av landets hushåll skall ha tillgång till bredbandstjänster. Utbyggnaden av AXE-systemet är bra men inte tillräcklig. För mer avancerad dataöverföring krävs bland annat möjlighet till kommunikation med ISDN, eller motsvarande. Det en självklar politisk uppgift att tillse att den grundläggande teletjänsten skall innefatta en kvalitet som möjliggör kommunikation med ISDN-kapacitet, eller motsvarande. Denna möjlighet skall göras tillgänglig för alla på lika villkor, d.v.s. att anslutningsavgiften skall vara densamma över hela landet. Små och medelstora företag som inte kan börsintroduceras måste kunna få tillgång till riskkapital, eftersom det ofta är svårt att internt i företaget generera de summor som behövs för en expansion. Riskkapitalet måste finnas lokalt, eftersom förutsättningarna där är bättre för att bedöma en affärsidés bärkraft. I har alltför få företag etablerats. Det har inneburit, att antalet anställda inom det privata näringslivet inte ökat i absoluta tal på närmare . Den nödvändiga expansionen bland de mindre företagen förutsätter tillgång till både riskkapital och vanliga krediter. För att tillförseln av kapital till företagen ska fungera, krävs givetvis goda vinstnivåer i företagen. Det är också viktigt att det totala skattetrycket ligger på en sådan nivå att svenska företag kan konkurrera på den internationella marknaden. Det krävs även möjlighet för de mindre företagen att erhålla riskkapital, något som ofta kan vara svårt. De svenska småföretagen har i allmänhet en låg soliditet. Denna har visserligen ökat bl.a. på grund av sänkningen av bolagsskatten. Småföretagare möts alltför ofta av negativa besked från kreditgivare, när de försöker erhålla riskkapital. Inteckningar behövs ofta i familjens egendom. Räntan ligger ofta högre för småföretag. Kunskapen om finansiella tjänster är av förklarliga skäl dessutom ofta inte lika hög som i större företags finansförvaltningar. Den låga soliditeten är ett allvarligt problem, som belyses i en undersökning som gjorts i 1 000 företag med 10 eller fler anställda. Denna undersökning visar, att gruppen företag med 1049 anställda är den som tappat störst marknadsandelar . Som främsta skäl till detta angav företagarna att de saknade finansiella resurser för expansion. Landets bankväsende har givetvis en viktig funktion att fylla för att underlätta kapitalförsörjningen. Förståelsen för de mindre företagens särskilda förutsättningar bör förbättras i landets banker när det gäller tillhandahållandet av krediter till mindre företag. Inte minst för små och medelstora företag kan bristande tillgång till riskkapital utgöra en begränsning för expansion. En sjätte har inrättats för att placera fondmedel i svenska företag, särskilt i små företag. Fondens medel kan bl.a. investeras i mindre, nystartade, onoterade bolag samt investmentbolag. AP-fonderna kan högst äga i ett företag. Riskkapitalförsörjningen till små och medelstora företag utanför landets större tillväxtområden har försämrats. Orsaken till detta är främst den svenska kapitalmarknadens centralisering. Det sparandeöverskott, som uppstår i en region, förvaltas och återplaceras efter centrala analyser och beslut i objekt, som främst är lokaliserade till de mest expansiva regionerna och i utlandet. Slutplaceringarna sker främst i större börsbolags aktier och i allt större utsträckning utomlands. Detta är rationellt ur spararens synvinkel, då transaktionskostnaderna är lägre samt riskspridning och marknadslikviditet är bättre. Nackdelen med dagens system är att riskkapitalet fördelas ojämnt över landet och till olika företagstyper. Riskkapitalmarknaden fungerar på så vis, att den placerar i de företag som den direkt kan överblicka. Det har visat sig, att det finns ett samband mellan t.ex. bostadsort och benägenhet att investera i aktier i ortens näringsliv. Detta samband avspeglas tydligt även på börsföretag på A- och O- listan med stark regional förankring. Det måste bli attraktivt att placera pengar lokalt. Genom att främja lokala kapitalmarknader kan lokala ekonomier stimuleras. Flertalet av de försök som gjorts för att förbättra den regionala riskkapitalförsörjningen har fungerat dåligt p.g.a. att de enbart inriktats på en marknadsfaktor, t.ex. marknadsplatsen, och bortsett från faktorer som t.ex. intresset från resursstarka kapitalförvaltare. De försök som gjorts har dessutom inte utformats på marknadsmässiga villkor, utan mer med t.ex. statliga bidrag och subventionerade lån. Det är angeläget att ytterligare förstärka riskkapitalförsörjningen. Ett sätt att förbättra den regionala riskkapitalförsörjningen är att skapa mötesplatser ute i regionerna. En sådan mötesplats kan ge möjlighet för privata och institutionella investerare att möta företag som behöver investera och växa. Banker, och regionala intressenter kan stå som huvudmän för sådan verksamhet. Ett exempel är aktietorget i . bör ta ett större ansvar för att denna typ av projekt startas runt om i landet. Detta bör ges regeringen till känna. Enligt beräkningar utgjorde den sammanlagda kapitalkostnaden för ett svenskt företag med 8 anställda av det totala kapitalet. Kapitalkostnaden för ett motsvarande tyskt företag var . En av orsakerna till detta är att svenska företag i allmänhet har sämre soliditet på grund av snabba kapitalflöden. En annan orsak kan vara den sämre bankkonkurrensen i jämfört med många andra europeiska länder. Det viktigaste för att stimulera tillförseln av kapital till företagen är givetvis goda vinstnivåer. En annan viktig faktor är skattenivåerna på såväl företagen som på ägarna av företagen. Här har t.ex. lättnader i dubbelbeskattningen stor betydelse för att stimulera tillförseln av riskkapital. 6.3 Kapitalförsörjningen till tjänste- och kunskapsföretag Kunskaps- och tjänsteföretag är en kategori av företag som har speciellt svårt att erhålla finansiering. Orsaken till detta är att de ofta saknar traditionella tillgångar, som går att använda som säkerhet. Dessa företags största tillgång brukar ofta vara humankapitalet en tillgång som är svår att värdera vid kreditgivning. Bristen på lånekapital till kunskapsföretag beror till viss del på att kreditinstituten saknar kunskap om hur dessa företag ska värderas och analyseras. Det finns inget utarbetat system för hur värdet av s.k. mjuka tillgångar ska bedömas. Förutom denna brist hos kreditgivarna finns hinder i lagstiftningen för att det intellektuella kapitalet i företagen ska kunna värderas och säkerställas. T.ex. är reglerna om årsredovisning i aktiebolag inte utformade för denna typ av företag. Ett exempel på detta som brukar anföras är att när kunskapsföretagen investerar i att utbilda personal, redovisas inte detta som en tillgång i balansräkningen utan tas upp som en kostnad. Vad som ovan sagts om behovet av förändringar i redovisningslagstiftningen för att underlätta värdering av tjänsteföretag bör ges regeringen till känna. En förändring i attityden när det gäller kreditgivning mot vissa grupper av företag måste alltså till. System för kreditbedömning av dessa företag måste utformas. Detta är dock en fråga för marknadens parter. 6.4 Uppfinningar krävs för att utveckla som ledande industrination För utveckling av svenskt näringsliv och nya storsäljande produkter är forskning och utveckling en nyckel. Högskolor och näringsliv måste samverka bättre för att ta tillvara de resultat som framkommer. De större företagen kommer inte att satsa på produkter eller tekniker som inte bedöms passa in i den egna verksamheten. Det etablerade näringslivet måste främja de möjligheter som finns att i det egna företaget utveckla avknoppningsföretag som startas av anställda. Något som särskilt uppmärksammats är problemen med patentintrång. Svenska patentinnehavare har inte möjlighet att försäkra sig mot detta. Inom undersöks förutsättningarna att etablera en patentintrångsförsäkring på europeisk nivå. I avvaktan på sådant förslag måste vi i arbeta för att införa en nationell försäkring. Arbetet med detta måste intensifieras. Vad som ovan sagts om patentintrångsförsäkring bör ges regeringen till känna. 6.5 Satsa på innovatörerna Innovationer är samhällsekonomiskt mycket lönsamma. Innovationsverksamhet är en av de viktigaste faktorerna för att uppnå industriell förnyelse och därmed ekonomisk tillväxt. Innovationsverksamhet är något, som kan ge enskilda företag konkurrensfördelar. har innovationer ett högt samhällsekonomiskt värde som motiverar innovationsfrämjande åtgärder, vilka kan överbrygga de svårigheter som finns på vägen från idé till produktion. Idéer som leder fram till kommersiellt gångbara innovationer skapas och drivs fram av individer, oavsett om de arbetar på ett företag eller självständigt. Att skapa och driva idéer är förenat med såväl stort ekonomiskt som personligt risktagande. Om den industriella förnyelsen ska fortskrida är det av avgörande betydelse att få fram nya idéer och uppfinningar samt att få igång innovationsprocessen. För att stimulera denna process erfordras såväl samhälleliga som privata engagemang. Det finns vissa generella förutsättningar, som måste finnas för att skapa ett gott innovationsklimat, t.ex. ett bra investeringsklimat, låg ränta, likartad spelplan för små och stora företag samt väl fungerande marknader. måste det statliga stödet och regelverket vara utformat så att prövningen blir så enkel som möjligt. anser att de innovationsbefrämjande åtgärderna bör ha följande inriktning: Bidra till förnyelse och tillväxt genom att vårda och utveckla kreativiteten hos uppfinnarna genom rådgivning och utbildning samt personlig service i olika nätverk. Stimulera en mångfald av idéer och uppfinningar, som är en förutsättning för att så många bärkraftiga nya projekt som möjligt ska formuleras. Detta kan ske bl.a. genom professionell rådgivning. Bidra till att fler idéer kommer fram till marknaden genom aktiv rådgivning och utveckling av entreprenörskap. Samverka med andra nationella och internationella organisationer för att öka kunskapen om uppfinnandets betingelser och därigenom effektivisera innovationsarbetet. Vad ovan sagts om inriktningen på det innovationsfrämjande arbetet bör ges regeringen till känna. 7 Stimulera de unga entreprenörerna Inställningen till att starta eget företag är positiv bland unga människor. () genomförde en enkätundersökning bland drygt 1 000 ungdomar som visar att av gruppen kan tänka sig att starta eget företag. Emellertid uttrycker dessa ungdomar en relativt stor okunskap om hur man startar ett företag. Det som ger sken av att vara okunskap kan också vara en känsla bland ungdomarna av att det är krångligt att starta företag. Därför är det angeläget att undanröja sådana hinder, allra helst genom att generellt underlätta för alla som vill starta eget. föreslår bl.a. i motionen Mer omtanke tack! partimotion om ungdomar att en enklare företagsform bör införas för ungdomar. Av de företag som startades ägdes av kvinnor. Detta måste förändras. Det finns en stor potential för kvinnors företagande som måste tas tillvara. En liknande explosion som den genomgick är möjlig. Då var det kvinnornas massiva inträde på arbetsmarknaden som gav ett lyft i produktionen. kan kvinnors företagande få en liknande betydelse. Runt om i finns en enorm kvinnokraft med en unik förmåga att med små medel ta sig an olika samhällsproblem, utvecklingsprojekt och idéer. Ändå är kvinnorna inte särskilt synliga i företagsvärlden. Bakgrunden till detta är kanske att den traditionella näringspolitiken varit ensidigt inriktad på mäns företagande och de branscher som traditionellt startas och drivs av män. Undersökningar visar att kvinnor har en företagskultur som skiljer sig från männens. Kvinnor startar ofta företag i liten skala, lånar mindre än män, startar ofta företag i servicesektorn, jobbar gärna tillsammans med andra kvinnor i kooperativ m.m. I och med de stora förändringarna i offentlig sektor öppnas också nya möjligheter för kvinnor att starta nya företag i verksamhet som tidigare bedrevs i offentlig regi. Det behövs alltså en ökad satsning på kvinnors företagande. Det handlar om att utnyttja all den kunskap och kapacitet som finns. Möjligheterna att komplettera kvinnlig och manlig kompetens med varandra kan ge en stor slagkraft för svenskt näringsliv . Ett tioårigt program, som innehåller rådgivning, utbildning och finansiering för kvinnors företagande, bör utarbetas. Detta bör ges regeringen till känna. Att underlätta för kvinnor att starta egen verksamhet är ett viktigt led i strävan att skapa ökad sysselsättning. Kvinnligt företagande måste utvecklas så att kvinnor startar och driver företag i minst samma utsträckning som män. Kvinnor startar ofta företag med mindre lån och bidrag. rör det sig om tjänsteföretag med en affärsidé främst för en lokal marknad. Sådan företagsamhet måste tas tillvara i hela landet och har potential att hjälpa upp en kärv regional eller lokal arbetsmarknad. Många kan få inspiration av andra eller få anställning hos någon annan. Samhället bör därför på olika sätt underlätta avknoppning från den offentliga sektorn. Stöd och rådgivning måste finnas. Vid offentlig upphandling ska konkurrensneutralitet mot den egna verksamheten eftersträvas i större utsträckning . Kooperativa verksamhetsformer ska ges samma företagsmässiga förutsättningar som andra företagsformer. Det ger större möjligheter för kvinnor att gemensamt starta företag inom denna sektor som ligger den offentliga nära och där den kooperativa verksamhetsformen är mycket lämplig. Efterfrågan på de särskilda kvinnolånen, ett centerinitiativ, har varit stor. Satsningarna har skapat många nya arbetstillfällen. Det är viktigt att bevara och utveckla detta stöd. 8.1 Permanenta kvinnliga resurscentra anser att ska bli ett föregångsland när det gäller jämställdhet inom näringslivet. Ett led i detta är att få fler kvinnor som startar och driver företag, ett annat led är att andelen kvinnor i ledande befattning i näringslivet stadigt ökar. Självfallet behövs många åtgärder för att öka andelen kvinnor som startar företag. Åtgärder som har varit av stort värde för att öka medvetenheten och stimulera kvinnor till att starta eget är kvinnliga rådgivare och kvinnliga resurscentra både på länsstyrelserna och på central nivå. Kvinnliga resurscentra finns i så gott som alla län och ett nationellt resurscentrum finns på . Resurscentras uppgift är att samla kunskap kring kvinnors villkor för att sedan kunna förbättra situationen på olika områden som är viktiga för kvinnor. Det kan gälla arbetsmarknadsutbildning, företagsrådgivning, allmänna utbildningsinsatser, forskning etc. Resurscentra ska vara en resurs för länens kvinnor samt länens myndigheter och organisationer som arbetar med olika insatser för kvinnor. De har mycket påtagligt medfört att fler kvinnor kunnat starta och utveckla egen verksamhet. Enligt vår uppfattning är verksamheten till stort gagn för att utveckla och bredda kvinnors yrkesval. Det är viktigt att resurscentra fokuserar sin verksamhet på ursprungsuppgiften, nämligen att förbättra villkoren för kvinnorna i regionalt utvecklingsarbete. anser att de regionala kvinnliga resurscentra har en viktig roll för att utveckla kvinnors företagande. De hittillsvarande satsningarna med kvinnliga resurscentra på länsnivå måste nu permanentas och vidareutvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. har i uppdrag att arbeta för kvinnors företagande. Medel har anslagits till kvinnliga affärsrådgivare i inre stödområdet. Kvinnliga rådgivare finns i flera kommuner. Om inte nya medel tillförs riskeras, detta att försvinna. Finansieringen har fördelats på 1/3 , 1/3 samt 1/3 kommunerna. I vissa kommuner har en förlängning av verksamheten finansierats med EU-medel. Erfarenheterna är mycket goda varför anser att det i varje kommun bör finnas en kvinnlig rådgivare. Medel bör säkerställas för denna verksamhets fortsättning. Detta bör ges regeringen till känna. Ett sätt att snabbt öka kvinnors företagande och därmed skapa fler arbetstillfällen är att uppmuntra och utveckla det kooperativa företagandet. har med sin speciella struktur visat sig vara särskilt attraktiva för kvinnor. Det kooperativa företagandet har expanderat kraftigt . Bland annat inom har en färsk studie visat att de t.o.m. lyckats bäst. Det finns många intressanta exempel på kooperativ verksamhet av olika slag från skilda delar av landet. Av dem som vänder sig till de lokala kooperativa utvecklingscentra är kvinnor. Här finns en stor potential. Personalkooperativ är förmodligen den form av företagande som kan växa allra snabbast. Erfarenheterna är mycket goda. Både beställare och anställda är mycket nöjda visar en forskningsrapport från . Personalkooperativ borde vara en stark konkurrent till både och privat omsorg. Trots detta finns bara 150 personalägda företag inom offentlig sektor. Drivkraften för dessa har inte varit att tjäna pengar. De som startade har oftast haft ett ideellt syfte. De drivs av engagerade eldsjälar som vill ha frihet. av delägarna är kvinnor. Den kooperativa företagsformen måste stödjas och utvecklas med bland annat bättre rådgivning och genom projektinriktade åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Grunden för kooperativ verksamhet är att en grupp människor, företag eller organisationer går samman för att driva en ekonomisk verksamhet som de alla behöver och som de gemensamt styr och ansvarar för i demokratiska former. Man kan säga att ett kooperativ är ett företag som drivs enligt föreningsdemokratiska principer med ändamålet att tillgodose medlemmarnas behov av verksamheten. Som tidigare nämnts är den kooperativa formen utmärkt för t.ex. anställda inom offentlig verksamhet som vill starta egen verksamhet. Det har även visat sig att intresset bland kvinnor för att starta kooperativa företag är stort. På tjugo platser i landet finns det lokala kooperativa utvecklingscentra, som i respektive län ger vägledning, utbildning och annat stöd till grupper som vill starta kooperativ. Vi anser att kooperativ är en verksamhetsform som bör bejakas. I svensk lagstiftning finns den juridiska associationsformen ekonomisk förening som är avpassad för kooperativ verksamhet. Det är enligt vår mening av största vikt att konkurrenslagstiftningen utformas så att kooperativ verksamhet inte missgynnas jämfört med andra associationsformer. Detta bör ges regeringen till känna. är ansvaret för de kooperativa frågorna uppdelat på ett flertal departement i . Såväl och som sysslar med dessa frågor. Denna uppdelning skapar en osäkerhet kring ansvaret för de kooperativa frågorna. Visserligen är det en intern regeringsfråga hur verksamheten fördelas mellan departementen. Det är viktigt att det tas ett samlat grepp om dessa frågor i . Detta bör ges regeringen till känna. karakteriserades mindre företag ofta som underleverantörer till storföretag. Detta håller på att förändras. Allt fler mindre företag har internationell verksamhet. Ofta är länderna kring samt viktiga marknader för småföretagen. Dessa länder bildar en bas för fortsatt export till övriga världen. Det statliga stödet till exportfrämjande åtgärder inkluderar statsstödda exportkrediter via AB , stöd samt nettokostnaderna för det statliga exportkreditgarantisystemet via . Det statliga stödet till exportsatsningar måste tydligare inriktas på att understödja mindre företags behov. Detta bör ges regeringen till känna. har haft en stor betydelse för utvecklingen av småföretagandet i landet. har medverkat till åtskilliga etableringar av åtskilliga nya företag. ALMI:s uppdrag ska omförhandlas . Då denna verksamhet har varit framgångsrik finns det anledning att den även efter detta datum fortsätter med samma inriktning och i samma omfattning som . Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det personliga ägandet,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagares myndighetskontakter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsekvensanalyser av nya regler för företagande, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av utredning i syfte att förbättra möjligheterna till generationsskiften,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uttalande rörande forskning kring företagande och företagsutveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om distansarbete,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhetstaxa för ISDN-anslutning,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ALMI:s ansvar för utvecklingen av regionala småföretagarbörser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förändringar i redovisningslagstiftningen för att underlätta värdering av tjänsteföretag,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om patentintrångsförsäkring,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen på det innovationsfrämjande arbetet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om program för kvinnors företagande, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnliga resurscentrum,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatta medel till kvinnliga företagsrådgivare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kooperativt företagande, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att konkurrenslagstiftningen måste utformas så att kooperativ verksamhet inte missgynnas jämfört med andra associationsformer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett samlat ansvar för kooperationsfrågor i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt stöd till mindre företags exportsatsningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . 1 Yrkandena 1 och 4 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 6 och 13 hänvisade till AU. 3 Yrkande 7 hänvisat till TU. 4 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till LU.