mot · GL02Ub250 · 1997-10-06 00:00:00 — beskriver i denna motion de åtgärder som krävs för att stärka kvaliteten och utveckla förskolan och . Vi anser att måste ges större möjligheter att nå sina mål och lösa sina problem. De tillskott av pengar till kommunernas kärnområden, vård och skola, som arbetar för, bör delvis användas till en kvalitetssatsning i förskolan och . föreslår bl a: Ingen skall lämna utan att kunna läsa, skriva och räkna. Alla barn skall erbjudas plats inom en barnomsorg med tydlig pedagogisk inriktning. En tioårig grundskola med skolstart skall genomföras. All förskoleverksamhet skall omfattas av en läroplan anpassad efter verksamhetens förutsättningar. Avveckling av timplanen eftersom skolan nu är målstyrd. Ökade resurser till barn med svårigheter i skolan, t ex läs- och skrivsvårigheter. Betyg från årskurs 6 och obligatoriska nationella prov. Förbättrade villkor för friskolor för ökad valfrihet och mångfald. Satsning på informationsteknik som verktyg i alla ämnen. Jämställdhet måste öka på alla nivåer i skolan. Satsa på lärarna, bl a genom bättre utvecklingsmöjligheter i form av fortbildning, vidareutbildning, karriärtjänster, utbytestjänstgöring etc. En människa med kunskap är en människa som lättare kan förstå sin omvärld, värdera sina intryck och forma sitt eget liv. Kunskap ger också bättre förmåga att kritiskt granska och sortera information. Kunskap stärker den enskilda individen att ta makten över sitt eget liv och att utveckla sin egen personlighet. Liberaler har alltid kämpat för fri tillgång till information och en utbildningspolitik som syftar till att höja utbildningsnivån för alla. Om människor ges frihet att växa, släpps kreativiteten fri och välstånd skapas. Skolan är samhällets kraftfullaste verktyg för att ge alla människor jämlika livschanser. Samhället skall organiseras så att varje människas inneboende lust att lära alltid uppmuntras, oavsett var i livet hon befinner sig. För att en sådan vision skall bli möjlig krävs att får ett utbildningssystem av världsklass. Vi är övertygade om att det är möjligt att nå detta mål, men då måste mer av samhällets kraft satsas på utbildningsfrågor. Vi har varit starkt kritiska till socialdemokratisk skolpolitik. Det är lätt att förstå de förtvivlade, ibland nästan uppgivna, lärare som känt att Socialdemokraterna använt skolan som en ideologisk experimentlåda. Effekterna kan avläsas i brist på arbetsro och otydliga ansvarsförhållanden för skolans professionella personal. liberalerna anser att ansvaret och befogenheterna för skolans personal måste stärkas. Politikens främsta uppgift måste vara att besluta om de övergripande målen för skolans verksamhet, inte på vilket sätt målen skall uppnås. Vi är övertygade om att frihet under ansvar är det bästa förhållningssättet politiken bör ha till den professionella skolvärlden. 3.1 Viktigast är att bevara lusten att lära Lusten att lära är medfödd. Om den vårdas följer den oss genom hela livet. Att vårda lusten att lära måste vara ledstjärnan i en god utbildningspolitik. Kunskapen om människans inlärningsförmåga är god och vi vet att redan barn har en enorm inlärningskapacitet. För små barn är lärande lek och lek lärande. Vi känner alla, gamla som unga, en djup tillfredsställelse att klara något vi tidigare inte förmått, eller förstå något som verkade obegripligt. har människans nyfikenhet och optimism fört henne framåt. Om vi människor vore enfaldiga och oförnuftiga, oförmögna att förkovra oss och obenägna att söka utmaningar hade mänskligheten knappast överlevt. liberalerna stöder alla förslag som syftar till att göra utbildning mer attraktivt för den enskilde. Reformer på utbildningsområdet måste präglas av tydlighet, lika villkor och långsiktighet. Att arbeta för kvalitet i förskola och skolan är ett utslag av utvecklingsoptimism. Därför värnas förskolan och skolan av liberalerna. 3.2 Förskola för treåringar För att ännu bättre ta till vara barns naturliga lust att lära måste integrationen mellan skola och förskola öka. Det finns många goda erfarenheter från integrerad verksamhet i de kommuner som har satsat på en långtgående sådan inom ramen för den existerande sexårsverksamheten och skolan. Vi anser att det finns anledning att inom förskolans verksamhet öka möjligheten för föräldrar att välja en barnomsorgsform med ett omfattande pedagogiskt inslag. Erfarenheterna från den lagstiftade rätten till sexårsverksamhet, och de många pedagogiskt inriktade verksamheterna för ännu yngre barn, har visat att det finns en omfattande potential till pedagogisk utveckling. Ett sådant exempel är Lemshaga barnakademi på utanför . Där bedrivs verksamhet för knappt hundra barn mellan tre och baserad på Waldorf- och Montessoripedagogik, men med inslag av mer traditionell pedagogik. Vid Lemshaga har man samlat dagis, skola och fritids på ett fruktbart sätt och kryddat det med ett omfattande pedagogiskt inslag. Vår uppfattning är att alla barn skall erbjudas plats inom barnomsorg med tydlig pedagogisk inriktning. De flesta barnomsorgsverksamheter har en läroplan, men vi tror att det finns en betydligt större efterfrågan på mer pedagogik från alltfler föräldrar. Detta är något som samhället av flera skäl bör kunna stödja. Det var därför positivt att regeringen tagit till sig de synpunkter som fört fram och i skrivelsen 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning etc skrev att ett nytt måldokument med karaktär av läroplan skulle tas fram för de yngre barnen i daghem och deltidsgrupper inom förskolans verksamhet. liberalerna anser att all förskoleverksamhet skall omfattas av en läroplan anpassad efter verksamhetens förutsättningar. Det är viktigt att det verksamhetsmässiga ansvaret i kommunerna fördelas på ett sådant sätt att en integration av olika pedagogiska världar blir möjlig. Det är i mötet mellan två skilda yrkestraditioner som en ny pedagogisk utvecklingskraft kan skapas. Ett gemensamt måldokument för skolan, förskolan och barnomsorgen är därför ett steg i rätt riktning. liberalerna anser att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att den pedagogiska verksamheten för barn kan utvecklas inom barnomsorgen i enlighet med våra visioner. 3.3 Etablering av fristående förskolor och förskoleklasser Regeringen föreslår i propositionen att den som vill driva en fristående förskola, ett fritidshem, integrerad skolbarnomsorg eller verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall ha tillstånd från kommunen där verksamheten skall bedrivas. Det innebär att en kommun som inte gillar fristående förskolor eller förskoleklasser helt enkelt kan låta bli att ge tillstånd för etablering. liberalerna avvisar regeringens förslag. Vi anser att de regler som gällde före för fristående skolor skall gälla även för fristående förskolor och förskoleklasser. skall vara den som utfärdar tillstånd och kommunerna skall ge ekonomisk ersättning motsvarande den som ges till de kommunala. liberalerna har arbetat för att skolpliktsåldern skall sänkas till och att blir tioårig. Vi har gjort det eftersom vi har tilltro till den pedagogiska expertis som menar att det är bra även för svenska barn att börja skolan tidigare än . Vi har bl a hänvisat till hjärnforskaren tes om "hjärnans engångschans" . Frågan om förlängd skolgång har utretts i betänkandet Grunden för livslångt lärande. En barnmogen skola. När den förra socialdemokratiska regeringen införde dagens modell rätt för sexåringar att börja skolan, men bibehållen skolpliktsålder vid var det den ekonomiska argumentationen som övervägde, inte den pedagogiska. Det är därför inte förvånande att så få familjer utnyttjat möjligheten. Vi är medvetna om att nås en topp när det gäller antalet sex- och sjuåringar. Det innebär att ännu större krav ställs på skolan. Men att det föds fler barn vissa år kan inte vara avgörande för omfattningen av skolplikten. För oss är det andra utmaningar som står främst, t ex hur vi bäst kan individualisera undervisningen när vi förenar förskolans pedagogik och arbetssätt med skolans motsvarande. liberalerna vill framför allt se en förändring för barnens skull. Att införa skolstart för alla barn i en tioårig grundskola skulle ge barnen mer tid att lära in baskunskaper, skapa möjlighet till en mjukare övergång från förskolan och skapa utrymme för införande av särskild pedagogik för sexåringar. Regeringen har i proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor tills vidare skrinlagt planerna på en tioårig grundskola. Den sexårsverksamhet som bedrivs inom ramen för förskolan skall bilda egen skolform och kallas förskoleklass. Detta är visserligen ett steg i rätt riktning men att avstå från att införa den tioåriga innebär en allvarlig felprioritering. Denna reform är överordnad för att kunna öka den totala kunskapsnivån i och bereda vägen för en bättre gymnasieutbildning och senare även en bättre högre utbildning. Den tioåriga innebär att det bästa av förskolans utvecklingspedagogik och lågstadiets kunskapsinriktade pedagogik tas till vara för sexåringarna. 4.2 Barn med särskilda behov Barn och ungdomar kan ha behov av särskilt stöd av fysiska, psykiska eller sociala skäl. Rapporter visar att det är just dessa elever som under de senaste årens besparingar kommit mest i kläm. Skolan räcker helt enkelt inte till för dessa elever. Det är fullständigt oacceptabelt. Dessutom uppger skolorna att alltfler elever är i behov av extra stöd. De resurstillskott till kommunernas kärnområden, vård och skola, som arbetar för, anser vi delvis bör användas till en väl genomtänkt kvalitetssatsning i förskolan och så att fler barn och ungdomar får det stöd de behöver. 4.2.1 Barn med läs- och skrivsvårigheter En särskild form av funktionshinder som fått välförtjänt uppmärksamhet är elever med grava läs- och skrivsvårigheter, s k dyslexi. Funktionsnedsättningen är det vanligast förekommande handikappet i hela västvärlden. Dyslexi med dess specifika läs- och skrivsvårigheter kan leda till allvarliga psykiska störningar om den inte behandlas tidigt och på rätt sätt. Utmärkande för en dyslektiker är oförmåga att urskilja de olika ljuden i orden och avgöra i vilken ordning de kommer. Vissa forskare beskriver det som att dyslektikern har "dåligt ordsinne" eller snarare "dåligt ordformssinne", svårighet att tolka och förstå skrivna ord. Orsaken har varit omtvistad men numera är flertalet forskare överens om att störningen beror på annorlunda kopplingar på vissa strategiska ställen i hjärnan och att vissa nervceller i ett par av hjärnans informationskanaler inte utvecklats till full storlek. Det är ett faktum att skolan, trots mångårig vetskap om problematiken, inte blivit särskilt framgångsrik i strävan att upptäcka och åtgärda dessa problem. Resultatet blir ofta att problemen sprider sig: oförmågan att ta till sig innehållet i skrivna texter tolkas som underbegåvning vilket är helt felaktigt och som ofta i sin tur leder till utstötningstendenser. Trots att det sagts vill vi upprepa att det är nödvändigt att elever med grava läs- och skrivsvårigheter uppmärksammas mer i skolan. Mycket tyder också på att halkat efter i utvecklingen när det gäller kunskaper om och stöd till dessa barn. Goda kunskaper hos lärarna är avgörande för att hjälpa elever med dessa svårigheter, men är kunskaperna mycket ojämnt fördelade över landet. Det är dock glädjande att konstatera att uppmärksamheten kring detta stora problem har ökat, bl a genom den relativt nybildade Dyslexifonden och dess opinionsbildande verksamhet. Vi välkomnar den utredning som regeringen tillsatt för att analysera möjliga åtgärder som kan förebygga läs- och skrivsvårigheter. Utredningen skall lägga sitt slutbetänkande och liberalerna utgår från att den ger en tydlig belysning av skolans roll som problemlösare. En internationell undersökning av svenska 13-åringars kunskaper i matematik och naturvetenskap visar att endast ligger i mitten bland de som undersökts. toppar både vad gäller matematik och naturvetenskap. Men ligger även efter länder som , och . Den svenska håller inte den kvalitet som vi eftersträvar. Detta framkom även vid undersökning Attityder till skolan. Så många som av eleverna hade en negativ syn på hur skolan klarade sina centrala uppgifter. Alltför många elever klarar inte de mål som satts upp för studierna, vilket det nya betygssystemet avslöjat. Tyvärr saknar regeringen konkreta förslag på hur skolans kvalitet skall kunna bli bättre. 4.3.1 Alla elever skall lära sig läsa, skriva och räkna Vår uppfattning är att ingen skall lämna utan att kunna läsa, skriva och räkna. Det är dessutom viktigt, inte minst för våra invandrarbarn, att skolan ger goda möjligheter för eleverna att träna sig i muntlig framställning. är det allra viktigast att varje elev lär sig läsa. Det innebär att insatserna för de elever som har det svårt i skolan måste öka. Skolan måste se till elevens hela situation för att kunna ge det individuella stöd som behövs. Alla elever måste ha rätt till undervisning som gör det möjligt för eleven att nå baskraven i viktiga ämnen. Det kan betyda att generella standardkrav ibland får stå tillbaka för motiverade insatser riktade till barn med särskilda behov. 4.3.2 Godkända kunskaper i svenska Många elever i har ett annat modersmål än svenska och en annan kulturbakgrund. En del har just börjat lära sig språket medan andra talar bra svenska, men saknar insikt om dess kulturella innebörd. Det handlar om möjligheten att använda det svenska språket som ett finstämt redskap för att bearbeta information och självständigt skaffa sig nya och djupare kunskaper. Kunskaper i det svenska språket har en central roll för elevens möjligheter att klara sig bra i . Därför är det beklagligt att beslutat att även godkänt betyg i svenska som andra språk skall ge tillträde till gymnasieskolans program. När den nya läroplanen för infördes stärktes skolans och kommunens ansvar för att alla elever i skall föras fram till godkända kunskaper i svenska. Enligt grundskoleförordningen har invandrarelever rätt till undervisning i svenska som andra språk. Det är en samstämmig uppfattning bland lärare och språkpedagoger att elever med annat modersmål behöver en annan pedagogik i svenska än den som övriga elever får. Men vi anser att målet för undervisningen i svenska som andraspråk bör sättas lika högt för invandrarelever som för svenska elever. Målet är att alla elever skall kunna använda språket som verktyg för en nyansrik kommunikation och eget lärande. Syftet med undervisningen i svenska som andraspråk måste vara att eleven skall kunna gå över till den ordinarie undervisningen i svenska. Slutbetyg i svenska som andraspråk bör inte kunna ersätta slutbetyg i svenska. Den svenska skolan måste i större utsträckning ta hänsyn till det faktum att alla elever är olika. De har olika bakgrund, olika förutsättningar och olika behov. Därför måste skolans undervisning individualiseras. Det handlar om pedagogik, nya arbetsformer och attityder. Regeringen gav i skrivelsen 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet sin syn på individualisering. T ex kan en alltför långt driven individualisering i undervisningen skilja eleverna från varandra, så att var och en isoleras i sin egen utbildningsgång utan kontakt med kamrater, andra uppfattningar, erfarenheter och kunskaper. Då begränsas lärandets kontext och man öppnar för en privatisering av läroprocesserna, som försvårar möjligheterna att byta perspektiv. Med dessa ord gav regeringen en negativ och dyster syn på utvecklingen inom skolan. I budgetpropositionen har regeringen kommit på litet bättre tankar då man skriver att alla elevers rätt till undervisning, anpassad efter de individuella behoven, behöver beaktas bättre. Vi anser att skolan skall ge utmaningar och stimulans åt alla elever så att lusten att lära hålls levande. Även de mest studiemotiverade eleverna måste få något att bita i. Detta innebär att skolsystemet inte kan bygga på att alla elever skall lära sig samma saker . Individualiserad undervisning är en positiv möjlighet där skolan kan ge varje elev en utmaning. Vi ser gärna mer av undervisning där läraren lägger upp en plan för varje enskild elev utifrån dennes förutsättningar. Som stöd för lärarna måste nya pedagogiska metoder för individualiserad undervisning utvecklas. Skolans problem är inte att undervisningen är för mycket individualiserad utan för litet. 4.5 Avskaffa den statligt fastställda timplanen För att fullt ut skall kunna bli flexibel och anpassningsbar efter elevernas varierande behov måste skolan även i praktiken bli målstyrd. liberalerna anser att det skall vara målen i skolans kursplaner som skall vara styrande när det gäller antalet timmar i varje ämne. Elevens val bör inte minskas och vi anser att det bör vara upp till varje skola att använda de timmar som är avsatta till skolans val till timmar i de ämnen där eleven behöver dem bäst. Eleverna behöver inte mer av centralstyrd utbildning utan mer av individualisering. 4.6 Betyg från årskurs 6 Att sätta upp mål för undervisningen och utvärdera dessa är en viktig uppgift. De nya kunskapsrelaterade betygen gavs till alla i åttonde klass. Resultaten från visar att mellan av eleverna inte klarat att nå gränsen för godkänt. Skolorna har därmed fått tydliga signaler om att mer måste göras för att eleverna skall kunna nå godkänt slutbetyg i nian. liberalerna anser att elever, föräldrar, skolan och skolpolitikerna tidigare än i åttan behöver få dessa signaler. Betygssystemet borde därför förändras så att alla elever får betyg från årskurs sex. Betyg får dock inte bli det enda sättet att utvärdera skolans resultat. Nationella prov, utvecklingssamtal och föräldra- och elevinflytande utgör viktiga komplement. 4.6.1 Nationella prov för ökad kvalitet Nationella utvärderingar är viktiga då de ger en samlad bild av skolans resultat. För att på bästa sätt kvalitetssäkra den svenska skolan anser att obligatoriska nationella prov regelbundet skall genomföras. liberalerna anser att friskolor berikar det svenska utbildningsväsendet genom att öka mångfalden inom skolan och ge elever och föräldrar en större valfrihet. Vi anser att som förutsättning för att en fristående skola skall godkännas av skall gälla att skolans utbildning svarar mot de kunskaper och färdigheter som förmedlar och att skolan även i övrigt väsentligen svarar mot mål. Detta innebär i princip en återgång till de regler som gällde före . Skolan bör dessutom ha ett tillräckligt elevunderlag, dvs minst 1015 elever i en årskurs. 4.7.1 Återinför den garanterade ersättningsnivån för friskolor Trots kritik från flera viktiga remissinstanser och i strid mot tusentals föräldrars vädjanden har regeringen avskaffat den garanterade ersättningsnivån för friskolorna den s k skolpengen. gav man kommunerna ökat inflytande över etableringen av fristående skolor. Resultatet av förändringarna börjar nu skönjas och tyvärr verkar våra farhågor bli besannade. Uppgifter från visar att många kommuner i vill hindra friskolor att etablera sig. Från flera håll där kommunerna förhandlat klart med de fristående skolorna kommer signaler om att friskolorna fått minskade bidrag sedan den s k skolpengen avskaffats. Detta är helt oacceptabelt. Den av regeringen tillsatta kommittén för uppföljning av resursfördelningen måste följa upp effekterna av det nya bidragssystemet för de fristående skolorna så att nödvändiga åtgärder kan vidtas. Åtgärder som gör att det även blir ekonomiskt möjligt att bedriva friskolor i utan elevavgifter. Rätten att starta en skola måste åtföljas av ekonomiska möjligheter. Risken blir annars överhängande att skolan blir beroende av föräldrarnas ekonomiska stöd och därmed bara ett val för de barn som har föräldrar med god ekonomi. Därför anser liberalerna att kommunen även fortsättningsvis skall vara skyldig att ekonomiskt ersätta fristående skolor som godkänts av . En friskola bör få samma ekonomiska resurser som den skulle ha fått om den varit . Om inte elevsammansättningen eller andra faktorer avviker från den kommunala skolan skall friskolan alltså ha motsvarande belopp som den genomsnittliga kommunala skolkostnaden. Av detta följer att ersättningen kan variera något mellan olika skolor, t ex beroende på antalet elever med särskilda behov. Men tidigare erfarenheter av kommunernas hantering av friskolor och de problem som börjar skönjas visar att det är nödvändigt att statsmakterna sätter ett golv, under vilket ersättningen inte får sjunka. Detta krav skall också ses i ljuset av vår åsikt att skolavgifter i princip inte skall få tas ut i skolor som utnyttjar skolpengen. Undantagen skall endast gälla för skäliga avgifter som tas ut då skolan genom t ex en särskild profil har ett utrustningsbehov som inte täcks ekonomiskt inom det kommunala bidragets ram. 4.7.2 Fler fristående skolor Att ge människor möjlighet att starta friskolor är inte detsamma som att nedvärdera den ordinarie kommunala skolan. Det är i stället så att ett ökat antal friskolor oftast blir en stimulans till den kommunala skolans organisatoriska utveckling och pedagogiska förnyelse. Genom rätten att välja skola, garanterad genom en skolpeng som följer eleven till en skola eller en s k friskola, ges föräldrar och elever den verkliga makten. Skolledningen nödgas att erbjuda en god undervisning och en i övrigt trevlig skolmiljö för att eleverna skall söka sig dit. Merparten av de fristående skolorna är baserade på antingen en speciell pedagogik eller konfession. liberalerna hävdar att det finns en betydligt större potential av fristående skolor som kan utvecklas om politisk stabilitet kunde uppnås så att även friskolorna kunde planera långsiktigt. Oaktat en sådan utveckling kommer andelen fristående skolor förmodligen aldrig att överstiga av det totala skolväsendet. Men det viktiga är inte antalet fristående skolor utan möjligheten och rättigheten att kunna starta en sådan skola. En hitintills gömd potential utgörs till stor del av kreativa, entusiastiska lärare som tillsammans vill utveckla något nytt utanför det kommunala regelverket vara helt självstyrande och tillsammans med föräldrar utveckla den egna skolan till den bästa. Det finns inga skäl att bromsa en sådan utveckling. Tvärtom är det en utveckling och stimulans som kommer föräldrar och elever till godo. Måhända kan stimulerande konkurrens också fungera som en katalysator till kommunpolitikerna att släppa loss personalen inom de kommunala skolorna och ge föräldrarna och eleverna mer inflytande i skolan. Enligt vår mening bör det skapas bättre förutsättningar än för att bygga upp etniska och språkliga fristående skolor och därmed ge invandrargrupper möjlighet att uttrycka en kulturell och språklig identitet. Den kommunala skolplanen bör innehålla uppgifter om vilka fristående skolor som är etablerade i kommunen och en beskrivning av dessa skolors pedagogiska verksamhet. 4.8 Elev- och föräldrainflytande Det är viktigt att föräldrar och elever ges ett större ansvar för, och inflytande över, utbildningen. Olika vägar bör prövas för att uppnå det målet. En möjlighet till inflytande ligger naturligtvis i möjligheten för elever och föräldrar att själva välja mellan olika skolor. En mångfald i urvalet garanteras bäst med ett skolpengsystem. En annan huvudväg till inflytande är den som anvisas i den nya läroplanen (LPO 94) där föräldrar ges möjligheter att ställa krav på skolan vad gäller undervisningen så att varje elev når upp till de kunskapskrav som är preciserade på ett tydligare sätt. Likaså finns det anledning att understryka att föräldraengagemang för barns utbildning alltid bör ha sin start i det aktiva deltagandet i barnets arbete, t ex vid läxläsning. , som kom , visade att skolan var det av de undersökta områdena som människor allra helst skulle vilja ha ett ökat inflytande över. liberalerna har också i tidigare partimotioner framhållit vikten av att stärka föräldrainflytandet i skolan. Vi välkomnade därför beslut om en försöksverksamhet med lokala styrelser för skolan med föräldramajoritet.