mot · GK02Jo19 · 1997-02-18 00:00:00 — Redovisningar om olika arterskulle ge viktig information om vad som händer i naturenoch kan också fungera som indikatorer på vilket hållutvecklingen går åt. Minskar de hotade arterna ochbiotoperna visar det att miljöpolitiken inte ger önskat resultatoch att åtgärder krävs. Ökar de hotade arterna vet vi attutvecklingen går åt rätt håll.Biologisk mångfald i jordbruketI skrivelsen anges att bestånden av säl, utter och havsörntycks vara på väg att återhämta sig. Tyvärr finns arter sominte har en lika positiv utveckling. OrnitologiskaFörenings nu mer än 20-åriga häckfågeltaxeringar visar attfåglar knutna till jordbrukslandskapet minskar. har var tredje sädesärla och mer än varannan ladusvalaoch tofsvipa försvunnit. Även enkelbeckasin, gök,buskskvätta, stenskvätta med flera arter knutna tilljordbrukslandskapet visar samma starka tillbakagång. Attdetta hänger samman med såväl brukningsmetoder med alltstörre åkrar som med kemikalieanvändningen torde varaklart. Många av de arter som minskar är insektsätare, vilkettyder på att antalet insekter minskar, en annan grupp är demånga arter som behöver ett öppet och varierat landskap. Detöppna landskapet tenderar att bli ett artfattigt landskap utanden biologiska mångfald man säger sig vilja värna. Samtidigtkan de brukare som går över till den ekologiskabrukningsmetoden bekräfta att antalet insekter, fåglar ochblommor ökar märkbart efter omläggningen.Jakt på hotade arterJakt ses fortfarande i som en areell näring. Vi iMiljöpartiet de gröna anser att det är fel. Jakten är enhobby, som förvisso kan ge kött i frysen, men för de flesta ärutgifterna för jakten större än köttvärdet. Jakten borde därförses som fråga i intim förening med biologisk mångfald ochdärför behandlas på Miljödepartementet.Jakten i borde i betydligt större utsträckning än baseras påinventering av de arter, som man vill jaga, och jakt i relation till detta. Detborde vara självklart att inte tillåta jakt på de arter som finns i Artdata-bankens lista över hotade arter, liksom att ta bort jakt på arter där popula-tionerna minskar. Dessa frågor behandlas i olika motioner lagda underallmänna motionstiden.I detta sammanhang vill vi framhålla att jakten måste ses som något somförändras över tiden på grund av förändringar i populationernas storlek.Sådant borde redovisas i skrivelsen.M74 - laxsjukanAtt i en skrivelse som ska beröra de viktiga miljöproblemeni dag inte beröra sjukdomen M74 är en brist. En diskussionom denna och vilka åtgärder regeringen avser vidta för attlösa gåtan måste till ett kommande år finnas med iskrivelsen. Den viltreproducerande laxen, dess hotadeexistens och åtgärder för att bevara arten är också frågor somborde belysas mer i skrivelsen. I såväl Riodeklarationen somBernkonventionen förbinder sig att bevara de vildapopulationerna i uthålliga bestånd. Så sker inte medvildlaxen . Den kan vara utrotad om intedrivgarnsfisket på blandade bestånd i upphör,något som fått ICES att förorda att inget fiskeefter lax alls ska ske i södra . Laxsjukan M74 utgörännu ett hot mot vildlaxen och gör situationen akut.Sverige borde därför aktivt verka för att fisket av lax på blandade beståndupphör i och gå före genom att utnyttja den kvot landet får tillfiske utefter , där fiske på blandbestånd lättare kan undvikas.Skydd av urskogarI dag är av den produktiva skogsmarkennedanför skogsodlingsgränsen skyddad i reservat. För attsnabbt säkerställa de av skogen nedanförskogsodlingsgränser som är ur- och naturskog måsteregeringen i kommande budget öka anslagen för dettaändamål. behöver av den produktivaskogsarealen skyddas. I dessa urskogar finns många av dehotade arter, som finns på Artdatabankens hotlistor, tillexempel 223 arter mossor, av Sverigessamtliga mossor, 216 arter lavar, av Sverigeslavar. Många områden med sådana hotade arter är dessutomakut hotade av avverkning. Vi föreslår därför också etttillfälligt moratorium för avverkning av urskog.I oktober 1996 presenterades "Environmental Performance Reviewof ". Den i särklass hårdaste kritiken gällde vårt arbete för att skyddaden biologiska mångfalden. konstaterar:Pressures from forestry and agriculture have been the main sources ofthreats to biodiversity; changing practices in both sectors have beenintroduced recently and have yet to prove their effectiveness. The proportionof land area set aside for nature protection is smaller and less representativeof the major biomes than in many countries. While 6.6 per cent ofSweden´s total territory is legally protected, only 0.5 per cent of productiveforest outside the mountain region is protected and relatively attentionhas been paid to the protection of freshwater and habitats. Morecould be done to meet the parliamentary goal of preserving native species.Considering the task ahead, overall spending on nature conservation appearslow, especially since a large part of present funding goes for compensationpayments. [egen kurs. ]de gröna instämmer i kritik.I skrivelsen redovisas ingenting som gör att målet att denbiologiska mångfalden och genetiska variationen i skogensäkras (ett av målen) eller att hotade arter och naturtyperskyddas (ett av målen). finns inte ens medel att avsättaför de viktigaste nyckelbiotoperna.Förbättra och verkställ"Myrskyddsplan för "Efter ett långvarigt utrednings- och beredningsarbete kom tillslut ett beslut om "Myrskyddsplan för " våren 1994.Planen var inte komplett. Myrrika saknades, informationom omgivande fastmarksskog var bristfällig eller inaktuell. Fortfarandesaknas konkreta åtgärdsprogram och skyddsplaner om rikkärr, sumpskogar,mader och slättsjöar.Frågan om "Myrskyddsplan för " behandlas närmare i vår motionom biologisk mångfald till /97.Utvidga skyddet av våra älvarÄlvsträckor och vattenområden som ärskyddade enligt 3 kap. 6 § naturresurslagen är bara skyddademot vattenkraftsutbyggnad. Detta är ett mycket trubbigtskydd, speciellt med hänsyn till biologisk mångfald.Miljöpartiet anser att skyddet av våra älvar ska ta sin utgångspunkt i ensamlad syn på hela älvekosystemet. Skyddet bör alltså utvidgas till att gällaall exploatering av älvekosystemet, inte bara i själva älven, utan även i en vältilltagen skyddszon.Inrätta reservatArbetet med inrättandet av reservat har pågått länge,men har inte lett till tillräckliga bevarandeinsatser.Detta arbete måste fördjupas, konkretiseras och påskyndas.Den presenterade planen "reservat i "måste skyndsamt realiseras men också kompletteras, specielltbeträffande skyddet av grunda kustområden med exempelvismjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar. Dessa områdenutsätts för en omfattande exploatering i form av fiske.Gamla köksväxtsorter riskeras pågrund av EUSedan blev medlem i EU gäller nya regler för vilkafröer som får säljas. Reglerna har inneburit att tusentalsgamla sorter försvunnit i EU, och i riskeras sammaprocess. Eftersom det är speciella klimatiska förhållandenhär finns många gamla sorter, som fungerar bra här men intefått någon större spridning utanför . Många av dessariskerar att försvinna för gott. Därmed skulle också mångagener, som visat sig väl anpassade för våra förhållanden, oftagod resistens mot sjukdomar, inte längre finnas kvar. Viskulle bli biologiskt fattigare.Det är främst två delar i de nya bestämmelserna, som ger förödande verk-ningar för grönsaksodlingen, det genetiska arvet och den biologiska mång-falden.Det första är kravet på sortdokumentation och det andra kravet att allt frösom säljs måste vara certifierat eller kontrollerat standardutsäde. Dessa kravär mycket kostnadskrävande att tillfredsställa. Kontrollkostnaderna drabbaralla fröfirmor lika. För mindre företag med hyggligt heltäckande sortiment avköksväxter kan detta innebära nedläggning av verksamheten. Kostnaden föratt undersöka flera hundra partier blir för dem helt orimlig. Kontroll-kostnaderna kan överstiga försäljningsintäkterna. Kvar blir då några få storaföretag med ett likformigt och begränsat sortiment. För odlarna minskarmöjligheterna att välja från en mångfald sorter, som de mindre fröföretagenhar tillfört oss.Vi måste rädda och bevara den biologiska mångfalden, det genetiska ochkulturella arvet. Köksväxterna är kulturväxter, ett resultat av mångamänniskors djupa kunnande och strävan under generationer för att få frambra livsmedel för odling, som är anpassad till olika förhållanden. De är en delav vårt kulturarv, som är minst lika skydds- och bevarandevärda, somhistoriska byggnader, musikaliska och litterära verk.Regeringen bör se till att det lämnas dispens i från förgamla traditionella sorter och verka för att detta blir regel inom EU.Aktualisera vattenfrågorna iFNSverige är medlem i och blir ,, ordförande i rådet.Från de grönas sida har vi hävdat, sedan inträdet , attdet är dags att ta in miljöfrågorna som ordinarie punkt på säkerhetsrådetsdagordning, med speciell fokusering på den globala vattentillgången ochvattenförsörjningen. Det är viktigt att sätter fokus på de miljöfrågor,som i sin förlängning är ett hot mot den globala livsmedelsförsörjningen ochdärmed också en konfliktrisk och ett hot mot världsfreden. Miljöpartietmenar att en av prioriteringar i säkerhetsrådsarbetet är att se tillattvärldens vattenproblem får en egen permanent punkt på säkerhetsrådetsdagordning.Vatten är människans viktigaste livsmedel. har vatten betraktatssom en oändlig resurs, som aldrig kan ta slut. Det har alltmer framkommit,att med det slöseri som förekommer överallt, från hygiensystem tillbevattningssystem och industrier, börjar vattnet bli en bristvara. Dricksvattenförorenas, såväl av nitrat, bekämpningsmedel som industrikemikalier. Redani dag har mer än 20 av världens länder akut vattenbrist och även länder iEuropa använder mer än mer vatten än vad som regenererasnaturligt.I årets upplaga av bok tasvattenbristen upp som ett av mänsklighetens stora framtida problem.Grundvattnet sjunker i många länder, t.ex. och . Som exempelnämns att grundvattnet under sjunkit från en nivå undermarkytan 1950 till 1996. når varje årinte havet eftersom vattnet utnyttjats under vägen. För jordbruket vid kustenär detta en katastrof. , en av största tillflöden, når hellerinte fram vilket innebär att sjön går mot en ekologisk kollaps. Fisket, som engång uppgick till , håller på att försvinna.Vatten är ett livsmedel utan vilket vi inte kan leva. Det finns en stor risk attkonflikter om vattentillgångar kan bli verklighet om inte vattenhanteringenblir hållbar . Det är därför en mycket viktig fråga för FN:ssäkerhetsråd, en fråga vi föreslår att ska prioritera i säkerhetsrådet.Detta bör ges regeringen till känna.Utbildning, forskning ochutvecklingFörskola, grundskola och gymnasiumSkolan ska vara en arbetsplats dit alla går med glädje, där detär en lust att lära och arbeta och där alla känner ansvar förvarandra och för verksamheten. Skolan är landets störstaarbetsplats. Eftersom barn arbetar där är det viktigt att ställasärskilt höga krav på skolans arbetsmiljö, både den fysiskaoch den psykosociala.En demokratisk grundsyn som utgår från att människan till sin natur äraktiv och vill vara deltagande ska enligt uppfattning prägla allutbildning. För att överleva som art på jorden och rätt skydda jordens mångalivsformer inför kommande generationer måste människan utveckla enekologisk förståelse. Det räcker inte bara att känna till. Vi måste också förståoch respektera naturens lagar och värdesätta livets mångfald och livsformer.Kunskap om och vördnad för livet i ett brett ekologiskt perspektiv är enväsentlig del av det som eleverna ska bära med sig från skolan. Vi måsteockså förstå vår kulturella särart och de historiska skeenden som format vårtoch andra människors olika samhällen. Barnen behöver insikt i sin egenhistoria och vetskap om att de är med och formar framtiden.Miljöpartiet anser att undervisningen ska bygga på en helhetssyn därmänniskan betraktas som en medvarelse i det stora ekologiska samspelet.Detta ska gälla alla skolformer, från förskola till högskola och annanvuxenutbildning. Kunskap och färdighet, teori och praktik är lika viktiga i ensådan process. Eleverna ska uppmuntras att använda och utveckla sintankeförmåga, sina känslor, sin vilja, sin handlingskraft och sin fantasi.Genom att ordnad tillsyn eller utvärdering av utformning och innehåll iförskolornas pedagogiska verksamhet saknas är underlaget för en utvärderingav miljökunskap i förskolan mycket svagt. För och gymnasiet ärtillsyn, uppföljning och utvärdering stipulerad i lag men verkställan är heltbristfällig, och inte heller där finns alltså något bra underlag för en bedöm-ning. Flera exempel på skolor som framgångsrikt integrerat miljöfrågorna iundervisningen finns dock, och detta kan kanske tas som en indikator på attmiljökunskapen ökar, framför allt inom grundskolan.Genom bl.a. yrkesinspektionens och miljökontorens arbete finns godakartläggningar av miljön i själva skolan. Den visar att bristerna i arbetsmiljöni skolorna är alarmerande dålig. Skolan hör utan tvekan till landets sämstaarbetsplatser. Långt över hälften av skolor och förskolor har undermåligasanitära förhållanden, t.ex. vad gäller luften i klassrummen.En särskild utredning av lärarutbildningen ska äga rum, och därvid börfrågan om miljökunskapens plats och omfattning särskilt beaktas.YrkesutbildningEn yrkesgrupp som samhället kommer attefterfråga är ekotekniker, dvs. personer med utbildning inomteknik och biologi, teknik och medicin, ekonomi och biologioch med gedigen kunskap i ekologi. Personal som harkunskap inom gränsområdet mellan biologi, ekologi,ekonomi och teknik behövs i arbetet att anpassa byggnation,sophantering, avloppsrening, energiproduktion,varuproduktion och återvinning, dricksvattenhantering, osv.till moderna krav. Denna personal behövs för attmiljövänligare alternativ ska kunna ersätta otidsenligalösningar som genom tradition har fäste i den nuvarandeverksamheten. Deras kunskap kan också bidra till att nuverksamma, traditionellt utbildade ingenjörer och ekonomerfår lättare att ta till sig nya tekniker och nya synsätt.Dylika utbildningar har införts i mindre skala och då ofta i speciella syften,t.ex. utbildning av miljöskyddsinspektörer. Behovet av miljökunnig personalinom olika sektorer (teknik, trafik, ekonomi, etc.) bör kartläggas. Det behövsen ordnad utbildning i stor skala av de olika ekotekniker, miljöekonomer ochmiljö- och hälsoskyddsinspektörer som behövs för att möjliggöra en effektivövergång till ett ekologiskt hållbart samhälle. Alla yrkesutbildningar ska haett anpassat inslag av miljökunskap.Utbildning i stället för arbetslöshet - iutvecklingens tjänstMiljöpartiet delar regeringens allmänna inställning vad gällerarbetslöshetsåtgärder i form av utbildningsinsatser. Vi villdock särskilt poängtera att den ökade utbildningsresurseninnebär en unik möjlighet att skapa ett kunnande i landetsom gynnar omställningen av det svenska samhället tilllångsiktig hållbarhet. En stor del av utbildningsinsatserna börinriktas på miljöfrågor, miljöteknik, ekologiskt jordbruk,miljöanpassad energiproduktion, metoder för återvinning ochåteranvändning etc. Vi föreslår att utbildningar med sådaninriktning prioriteras så att står väl rustat att mötaframtidens stora problem. Vi förutsätter att gestillfälle att delta i planeringen av den i dagens läge stora ochrörliga vuxenutbildningen så snart en utvärdering av redanvidtagna åtgärder finns att tillgå.ForskningDe miljöproblem som det moderna samhället står införkräver stora forskningsinsatser . Viföreslår att regeringen speciellt uppmärksammar behovet avstöd till forskning inom naturskydd, miljöskydd, miljövänligproduktion och varuhantering samt miljöbetingat hälsoskydd.En rad åtgärder krävs för att inte ska halka efter imiljöarbetet ytterligare. I det följande ges ett exempel påinsatser med god spridningseffekt - inrättande av ettmiljötekniskt institut.Det är en brist att landet saknar ett större institut med inriktning på forsk-ning och utveckling av teknik inom miljöskyddsområdet och naturvårds-området. Ett sådant miljöteknikinstitut kan med fördel bildas i samverkanmellan , , och ett eller flera universitet. Verksamhetens samordningmed företagens intressen ska ske genom medverkan av och företageller branschorganisationer. FRN föreslås få ansvaret för ledning avplaneringsarbetet som ska ske i samarbete mellan deltagande parter. Denorganisatoriska strukturen bör i relevanta delar utformas som VTT i ,dvs. med laboratorie- och verkstadsresurser disponibla för institutet.Möjligheterna att samordna denna del med existerande laboratorier vid KTHeller någon universitetsinstitution ska om möjligt utnyttjas.Det miljötekniska institutet kan utöver forskning och utveckling avmiljöanpassad teknik också fungera som referensorgan för övriga utveck-lingsinstitut och produktutvecklande företag. I kraft av sin kompetens kaninstitutet ha en rådgivande funktion vid extern produktutveckling så att manpå ett tidigt stadium i utvecklingsarbetet kan upptäcka miljömässiganackdelar med en produkt och välja alternativ som är bättre miljöanpassade.Genom att miljöanpassade produkter kommer att ha ett konkurrensförsteg såbör detta vid sidan av de positiva effekterna på miljön också genererakonkurrensfördelar för svensk industri.Det är också viktigt att regeringen aktivt verkar för en omställning av vissaforskningsverksamheter till miljöinriktad verksamhet. Försvarsforskningen ärett gott exempel. Där finns god kompetens inom en rad forskningsområdenmed beröring till miljöteknik som lätt kan ställas om till civil verksamhet.Forskning och högre utbildningDet är viktigt att alla medborgare som utbildar sig viduniversitet och högskolor får goda insikter i ekologi och degrundläggande villkoren för liv på jorden. Inslag medbiologi, ekologi och miljökunskap bör vara obligatoriska ialla utbildningar. Specialistens styrka ligger i det snävaperspektivet. För en långsiktigt hållbar utveckling utgör detsnäva perspektivet inom olika grenar av teknik, fysik ochkemi ett av de största hoten. Särskilt viktigt är det därför attalla forskarutbildningar inom dessa områden har ett gedigetinslag av biologi, ekologi och livskunskap. För att detta skakunna genomföras effektivt krävs genomgripandeförändringar i universitetens och högskolornas organisation,t.ex. att fakultetsgränserna upplöses så att tvärvetenskapligforskning och undervisning underlättas.Regeringen på väg?När det gäller avsnittet om utbildning i "På väg mot ettekologiskt hållbart samhälle" så går det inte att dölja attfärden är minst sagt långsam och trevande. Det har gåttöver halva mandatperioden och alltför mycket av innehållet iavsnittet är formulerat enligt : Regeringen aviserar sinavsikt att ge XX i uppdrag att närmare utreda vilka insatserYY ska kunna göra kring VV-frågor om bl.a. miljö. Detsaknas konkreta förslag och exempel påkonkreta åtgärder. Arbetande utredningar berör endastindirekt frågor kring det ekologiskt hållbara samhället ochingen utredning fokuserar direkt på den fråga som skrivelsenbehandlar. En förmildrande omständighet kan vara attmycket av planeringen av innehållet i utbildning ochforskning är decentraliserat till kommuner, universitet ochhögskolor och olika forskningsråd. Därför är det angelägetatt ordentliga utvärderingar sker på centralt initiativ. Sådanahar inte gjorts.Regeringens åtgärderavseende OECD:srekommendationerOECD har gjort en översyn av miljöarbete.Resultatet presenterades i boken.Regeringen säger sig i skrivelsen "presentera ett antal åtgärder som baserarsig på rekommendationerna [från ]" (s. 93).Detta är inte en korrekt beskrivning av det material som redovisas förrespektive rekommendation från . I stället kan det som regeringenkallar "åtgärder" kategoriernas på följande sätt: Verkliga åtgärder som vidtagits eller som i skrivelsen aviseras att de skavidtas ("Åtg." i tabellen nedan). Utredningar som pågår eller som regeringen avser att sätta i gång("Utred." i tabellen nedan). Inga åtgärder vidtagna som baserar sig på ("Ej åtg." i tabellen nedan).OECD:s rekommendationÅtg.Utred.Ej åtg.Genomförd miljöpolitik 1. att de miljöregler som grundar sig på individuellprövning av miljöfarlig verksamhet harmoniseras medEU:s regelverk med kvalitets- eller utsläppsnormerX 2. att harmonisera kontrollsystemet för utsläpp avindustriavfallX 3. att använda en kombination av olika styrmedel för ökadkostnadseffektivitetXLuft 4. att främja arbetet med att begränsa utsläppen avkväveoxider, flyktiga organiska ämnen och stoft frånarbetsfordon och fartygXX 5. att främja strängare krav för kväveoxider, flyktigaorganiska ämnen och stoft från motorfordonX 6. att främja förbättrat energiutnyttjande och användningav förnybara energikällorXX 7. att öka användningen av ekonomiska styrmedelX 8. att skatteavdrag för pendling med bil ocksåfortsättningsvis i realiteten är begränsad till landsbygdenX 9. att ändra reglerna för förmånsbeskattning så attprivatkörning undantasX 10. att utveckla och införa en riksomfattande strategi för attbegränsa ökningen av biltrafiken samt förstärkatrafikplaneringen och användningen av allmännatransporter i tätorterXKemiska produkter, avfall, återvinning 11. att utveckla ett systematiskt sätt att prioritera vid arbetemed riskreduktionX 12. att utvärdera rapportsystemet till produktregistretX 13. att förbättra skötseln av avfallsdeponierXOECD:s rekommendationÅtg.Utred.Ej åtg.14. att utveckla en strategi för att förbättraomhändertagandet av industriavfall, bygg- ochrivningsavfallX 15. att initiera producentansvar för flera avfallströmmarX 16. att identifiera prioriterade produktgrupper och formulerastrategier med tydliga målX 17. att fortsätta ansträngningarna för att utveckla ochgenomföra kostnadseffektiva modeller enligt kretslopps-principenXVatten 18. att formulera en strategi för att hantera miljöeffekternaav intensivt jordbrukX 19. att ägna fortsatt uppmärksamhet åt lämplig användningoch bortskaffande av slam från avloppsreningsverkX 20. att göra riskbaserade prioriteringar för efterbearbetningav mark vid gamla gruvor och andra förorenade platserX 21. att öka ansträngningarna för att minska utsläppen avkadmium i syfte att tillgodose miljömålen för Nordsjönoch ÖstersjönX 22. att lägga större vikt vid vattenrecipienter och ekosystemoch anta ett avrinningsområdesperspektivX 23. att förbättra insynen vid genomförandet avvattenpolitiken genom en tydlig rapportering av åtgärderoch deras resultatXNaturvård 24. att ge hög prioritet åt naturvårdenX 25. att sätta upp kvantitativa mål för skyddade områden itermer av total area, representativitet och minimistorlekför enskilda parker och reservat och att ökaansträngningarna att nå dessa målX 26. att skapa reservat i den svenska delen avÖstersjönX 27. att genomföra aktionsplanen för biologisk mångfald ochgöra skyddet av denna till en grundläggande princip iden föreslagna miljöbalkenXOECD:s rekommendationÅtg.Utred.Ej åtg.28.