mot · GK02Ju23 · 1997-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:131 Prövningstillstånd i hovrätten SammanfattningFolkpartiet liberalerna motsätter sig regeringens förslag, attbara den som får hovrättens tillstånd till detta skall få sin saköverprövad i hovrätten, främst av två skäl: respekt för viktenav medborgarnas tillit till rättssystemet och högt ställda kravpå rättssäkerhet.Vi avvisar regeringens förslag för det första därför att det föreligger enalldeles uppenbar risken att medborgarnas förtroende för rättssystemetraseras. Om medborgarna tappar förtroendet för rättsmaskineriet spelar detingen roll att avgörandena är "rättdömda".För det andra för att rättsäkerheten inte får äventyras för förmentaeffektivitetsvinster med - enligt vår uppfattning - förhållandevis obetydligabesparingar i statsbudgeten. Rättssäkerhet måste få kosta och en välfungerande demokrati förutsätter inte bara ett väl fungerande rättssystemutan också att medborgarna har förtroende för det.Socialdemokratiskaregeringens förslagI propositionen föreslås att det alltid skall krävasprövningstillstånd för mål och ärenden som överklagas fråntingsrätten och för beslut från andra myndigheter. JO, JK ochRÅ skall dock inte behöva prövningstillstånd för att få enbrottsmålsdom överprövad av hovrätten.Så snart det finns anledning att betvivla riktigheten av tingsrättensavgörande skall prövningstillstånd meddelas (ändringsdispens). Om det inteutan en prövning av målet i sak går att bedöma om tingsrättens avgörande ärriktigt eller inte, skall detta också vara ett skäl för prövningstillstånd(granskningsdispens). Vidare skall hovrätten meddela prövningstillstånd omdet behövs för ledning av rättstillämpningen (prejudikatsdispens) eller omdet annars finns synnerliga skäl (extraordinär dispens).Det föreslås att tre hovrättsdomare skall delta vid tillståndsprövningen ochatt prövningstillstånd skall meddelas så snart en av dessa röstar för det.Folkpartiet liberalernasinställningMassiv remisskritikFör oss liberaler är det självklart att i främsta rummet sättarättssäkerheten. Den synen delar vi med många viktigaremissinstanser som inte bara uttrycker starka tvivel mot denföreslagna reformen utan direkt motsätter sig att dengenomförs. Här märks bland andra JO, JK, SvenskaAdvokatsamfundet, Hovrätten för , Svenskaavdelningen av och deflesta av dem som uttalade sig för de juridiska fakulteternavid , och . Det är urrättssäkerhetssynvinkel vi liberaler anser att regeringensförslag måste ses.Förtroendet för rättsstaten främstEn väl fungerande demokrati förutsätter inte bara ett välfungerande rättssystem utan också att medborgarna hyser ettgott förtroende för rättsstaten. Om medborgarna tapparförtroendet för rättsmaskineriet spelar det ingen roll attavgörandena är materiellt riktiga.Med dagens regler ändrar hovrätten nästan var tredje brottsmålsdom. Medgenerellt krav på prövningstillstånd medger regeringen att det finns risk atten dom, som med dagens system skulle ha ändrats av hovrätt, inte kommeratt få prövningstillstånd (sid. 45 y). Att reformen med generellt krav påprövningstillstånd i hovrätten - som regeringen genomgående hävdar -skulle öka rättssäkerheten torde även för den mest framgångsrike pedagogvara svårförklarligt för flertalet medborgare och riskerar därmed att raseramedborgarnas tillit till rättssystemet.Enligt vår uppfattning är det alldeles uppenbart att medborgarna förväntarsig att det skall finnas en ovillkorlig rätt till prövning av ickebagatellartademål i två instanser. Med regeringens förslag är det faktiskt så att den somanser sig ha dömts felaktigt av tingsrätten - vare sig det gäller en dom att gåfrån hus och hem eller en dom av icke-jurister till livstids fängelse för mord- inte har rätt att få sin sak prövad av högre instans.Enligt vår uppfattning bör propositionen avslås redan på grunden attmedborgarnas tillit till rättssystemet äventyras.Värna rättssäkerhetenRedan idag har rätten att ovillkorligen få sin sak prövad i tvåinstanser inskränkts. I bl.a. tvistemål om mindre värden samti bötes- och utsökningmål gäller att prövningstillstånd förstmåste beviljas av hovrätten för att en överprövning av detöverklagade avgörandet skall komma till stånd. Vid densenaste reformen, då kravet på prövningstillstånd i hovrättenutvidgades, uttalade den borgerliga regeringen följande:Man kan naturligtvis inte totalt utesluta att dispens avslås i något fall därdet,om målet hade tagits upp till fullständig prövning, skulle ha visat sig att detfunnits skäl att ändra det överklagade avgörandet. Dessa farhågor bör varkenunderskattas eller överdrivas. Det manar dock till försiktighet och innebär attdet inte kan komma ifråga att införa prövningstillstånd för alla måltyper ihovrätten. 1992/93:216 sid. 47 y, kurs. här)Vi står kvar vid den uppfattningen att det inte kan kommaifråga att införa prövningstillstånd för alla måltyper ihovrätten.På flera ställen i propositionen framhåller regeringen att man anser sig haföreslagit ett system som skapar tillräckliga garantier för attprövningstillstånd inte nekas i de fall där tingsrättens avgörande är materielltfelaktigt. Som Lagrådet emellertid har påpekat är det förenat med svårigheteratt på förhand med större mått av säkerhet bedöma hur systemet medgenerellt prövningstillstånd kommer att utfalla. Vi kan alltså inte delaregeringens optimism.Till vad som har sagts måste tilläggas att ett generellt krav påprövningstillstånd i hovrätten rimmar mycket illa med viktiga fundament förrättsstaten som muntlighetsprincipen - dvs. en av de bärande principerna iden processordning som infördes med den svenska 1948och som innebär att förberedelse och huvudförhandling både i brott- ochtvistemål präglas av muntlighet - men också principen om förhandlings-offentlighet. Av de ekonomiska beräkningarna synes regeringen räkna medatt hälften av de överklagade målen skall vägras prövningstillstånd. Vägrasprövningstillstånd blir det ingen huvudförhandling och att hovrätten skullehålla förhandlingar i frågan om prövningstillstånd förefaller mindre troligt.Eftersom en föredragning om prövningstillstånd i hovrätten inte är offentligkommer många tingsrättsavgöranden att prövas i hovrätten utan den insynsom öppna domstolsförhandlingar ger. Problemet förstärks av det faktum atthovrättens beslut att ej meddela prövningstillstånd inte behöver motiverasoch att frågan om prövningstillstånd avgörs utan nämndemannamedverkan.Vad som har sagts talar enligt liberalernas uppfattning medbetydande styrka för avslag på propositionen också av rättssäkerhetsskäl.Kamouflerat sparförslagRegeringen påstår på flera ställen i propositionen attreformen är en "rättsäkerhetsreform". I själva verket menarvi att reformen är ett sparförslag. Det blir tydligt när manställer uttalanden i propositionen bredvid varandra. Ipropositionen förklarar regeringen sålunda att "en reform avdetta slag bör [...] kombineras med en resursförstärkning förtingsrätterna. Av de medel som genom reformen kan frigörasgenom en effektivare hovrättsprocess kan en del tillförastingsrätterna." (sid. 46 x, kurs. "Det blir inte fråga omnågra stora och generella ökningar av utrymmet för merdomarpersonal." (sid. 94 x). "Hur stora resurser somslutligen bör stanna inom domstolsväsendet kan man i dettaskede inte med säkerhet uttala sig om". (sid. 96 m).Men tillförlitligheten i tillståndsprövningen (dvs. graden av rättsäkerhet) ärdels avgörande av hur omfattande och ingående den görs, dels ock att ettstort antal mål beviljas prövningstillstånd, dels att det i dessa mål blir frågaom prövning i två tillfällen i hovrätten. Vi är för vår del därför inteövertygade om storleken på de effektivitetsvinster och de möjligheter tillbesparingar som därvid kan uppstå i hovrätterna om tillämpningen av deföreslagna tillståndsreglerna skall få ett rättssäkert resultat.Om någon osäkerhet kan sägas råda om vilka effektivitetsvinster som kanuppstå i hovrätterna är vi däremot övertygade om att reformen leder till enökad arbetsbörda vid tingsrätterna. Eftersom parterna inte kan vara säkrapå att tingsrättens avgörande kommer att överprövas i högre instans kommerparternas talan att utvecklas mer grundligt och ytterligare bevisning kommeratt förebringas. Även om det finns begränsningar avmöjligheterna att "spara krut" till hovrätten, kommer ett generellt krav påprövningstillstånd i hovrätten helt säkert att innebära att processmaterialet"sväller" vid tingsrätterna jämfört med idag.Det är också vår övertygelse att tingsrätterna i större utsträckning kommeratt få utföra "trippelarbete" i den meningen att rättens sammansättning vidtvistemål oftare kommer att vara enligt huvudregel:nämligen den att tingsrätten är domför i tvistemål med tre lagfarna domare.Trots denna huvudregel avgörs i själva verket de allra flesta tvistemål isak av en lagfaren domare. Vi är för vår del övertygade om att parternasbenägenhet att acceptera endomarsits klart kommer att minska om man intehar en ovillkorlig rätt till en omprövning i sak i hovrätten. Härigenombelastas domarna i tingsrätterna ytterligare.Särskilt om tryck- ochyttrandefrihetsmålMål som gäller brott mot tryck- eller yttrandefriheten har ensärställning i svensk rätt på grund av yttrandefrihetensbetydelse för det fria samhällsskicket. Sålunda ingårjurymedverkan i tryck- och yttrandefrihetsmål för attförstärka tryck- och yttrandefriheten.Regeringen föreslår nu att kravet på prövningstillstånd också skall omfattadenna typ av mål. Det innebär att tyngdpunkten förskjuts. Om nämligenjuryn och de lagfarna domarna i ett tryck- eller yttrandefrihetsmål fäller enåtalad finns ingen ovillkorlig rätt för denne att få sin sak prövad i hovrätten.Friar däremot de lagfarna domarna - sedan juryn har fällt - har de i dennatyp av mål särskilda åklagarna JK och JO (i fråga om meddelarbrotten) rättatt utan krav på prövningstillstånd få sin ansvarstalan prövad av hovrätten.Detta är enligt liberalernas uppfattning inte en acceptabelordning.Samlad reform av rättsväsendetOm ytterligare begränsningar av medborgarnas möjlighet attöverklaga till hovrätten skall genomföras, måste detta enligtvår uppfattning ske mot bakgrund av ett väl analyserat behovoch genom ett mer samlat grepp. Lagrådet, vars kritik snabbtförbigås av regeringen, formulerar det sålunda:En fullständig bedömning av förslagets ändamålsenlighet underlättas inte,som Lagrådet ser det, av att remissen är inriktad i stort sett enbart påhovrättens prövningstillståndssystem, som en omfattandeutredningsverksamhet pågår avseende såväl regler omfrämst tingsrättsförfarandet som den organisatoriska strukturen inomdomstolsväsendet. Eftersom en så genomgripande förändring avhovrättsprocessen som den föreslagna fokuserar intresset i hög grad också påtingsrätternas förutsättningar att träffa riktiga avgöranden och att motiveradem väl - med förslaget åsyftas ju inte minst att ytterligare förskjutatyngdpunkten i dömandet till första instans - skulle det enligt Lagrådetsmening ha varit en klar fördel om prövningstillståndsproceduren hade kunnatses i belysning av ett utarbetat förslag beträffande tillämnade förändringarför tingsrätternas del.Inom rättsväsendet pågår en omfattande ochingående reformering. Vissa förändringar är redan beslutade,som rättshjälpen. Andra är pågående, som prövningstillståndvid överklagande och minskning av antalet nämndemän imånga mål. Ytterligare förändringar utreds, somdomstolsorganisationen. Alla dessa reformer som hargenomförts och planeras påverkar rättssäkerheten ochallmänhetens förtroende för rättsstaten.Vi förnekar inte att det föreligger ett reformbehov av rättsväsendet. Menreformarbetet företer en splittrad bild. En reform på ett rättsområde påverkaroftast verksamheten inom ett annat rättsområde. Utgångspunkten måstedärför vara att ta ett samlat grepp över reformarbetet. Delreformer äventyrarlätt helhetsresultatet. Handläggningen av frågan om prövningstillståndframstår som ett skolexempel på detta.Regeringen tycks allvarligt ha underskattat ett viktigt problem isammanhanget. Ett generellt prövningstillstånd i hovrätten påverkarofrånkomligen tingsrätterna. Detta påpekar också många remissinstanser.Ändå vill regeringen nu snabbinföra reformen - trots att det pågåren genomgripande utredning om domstolarnas framtida organisation, somfaktiskt kan innebära - även om liberalerna motsätter sig det -både sammanslagning av tingsrätter med länsrätter och en drastisk minskningav antalet domstolar i första instans. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1996/97:131Prövningstillstånd i hovrätten,2. att - vid avslag på yrkande 1 - beslutar om en sådan ändring ilagförslaget att Justitiekanslern () och ombudsmän () ocksåomfattas av krav på prövningstillstånd i tryck- och yttrandefrihetsmål ienlighet med vad som anförts i motionen.