mot · GL02Fö322 · 1997-10-06 00:00:00 — Det finns cirka 425 konventionella ubåtar i 45 flottor i världen. Många stater planerar att förnya sina ubåtsflottor, andra ska anskaffa ubåtar. Denna utveckling är mycket oroväckande. Ubåtsvapnet är mest känt som ett anfallsvapen1 och det är lämpat för överraskningsattacker i fientligt vatten2. Den amerikanska flottan uttryckte oro över att så många stater i tredje världen planerar att anskaffa konventionella ubåtar, som kan användas i olika konflikter. Vi förutser att det kommer att bli ett växande problem, sade en representant för i Jane´s Defence Weekly3. Ubåtar är ett mycket effektivt, och offensivt vapen i krig. De kan operera långt inne på en annan stats territorium, som en del i krigsförberedelser eller i ett anfallskrig. Hotet från konventionella ubåtar vid regionala konflikter ökar, sade marknadschefen på till . Han ville dock inte stoppa ubåtsupprustningen, utan såg istället en möjlighet att exportera antiubåtstorpeder. I hotar en kapprustning med ubåtar. Både , och överväger att köpa ubåtar, och de tävlar om att komma först. har fått tillstånd att försöka sälja sina ubåtar till samtliga dessa stater. Och med har de redan skrivit kontrakt om export av en äldre Sjöormenubåt, som tagits ur bruk från det svenska försvaret. Med tanke på ubåtarnas offensiva kapacitet och destabiliserande funktion, bör enligt de grönas uppfattning, helt upphöra med utveckling och med export av ubåtar. () började studera en framtida ubåtsgeneration 1991. Den militära forskningen är dyr. Studien som genomfördes i nära samarbete med och kostade . förändrades den säkerhetspolitiska situationen. tolv ubåtar har tidigare haft två huvudfunktioner: 1: Ubåtarna ansågs vara en viktig del av kustinvasionsförsvaret, men så havererade /flotta och risken för en kustinvasion blev försumbar, enligt den officiella bedömningen. 2: Ubåtarna ansågs också vara viktiga i jakten på främmande ubåtar. tvingades dock den svenska marinen att konstatera att de senaste årens identifierade ubåtar hade utgjorts av däggdjur. säkerhetspolitiska situation förändrades alltså, och behovet av ubåtar avtog drastiskt. Ändå beslöt 1992 att skulle behålla tolv ubåtar och att Ubåt 2000 bör utvecklas för att kunna ersätta utgående ubåtar. Skälet till den fortsatta ubåtssatningen var uppenbar: Att trygga jobben och kapaciteten att tillverka ubåtar vid i . uppgav en representant för FMV att nästa beslut om Ubåt 2000, projekteringen där man ritar ubåten, skulle tas tidigast . Studiearbetet skulle först presenteras för chefen för marinen och för överbefälhavaren, som skulle lämna ett förslag till regeringen. Trots att studien ännu inte avslutats beslöt regeringen att ge ytterligare för fortsatta studier och för projekteringen av Ubåt 2000. Det betydde att olika regeringar nu hade satsat sammanlagt på nya ubåtar, som det inte fanns behov av. Försvarsberedningen föreslog i rapporten och förnyelse (Ds 1995:51) att den svenska ubåtsflottan skulle reduceras från tolv till sju ubåtar, vilket skulle omöjliggöra Ubåt 2000. Regeringen föreslog i försvarspropositionen att ska ha högst nio. Det tolkades av vissa som att regeringen öppnade dörren för en framtida beställning av två st Ubåt 2000. Detta dementerades dock av både () och () i . I försvarsbeslutet slog fast att skall ha 9 ubåtar, varav två i materielberedskap. Det betyder att marinen, med nuvarande inriktning, inte har behov av ytterligare ubåtar under . En modern ubåt har, om den moderniseras, en livstid . Enligt vad FMV planerade 1992 skulle de moderniserade Sjöormenubåtarna tjänstgöra . kommer den svenska marinen att ha: tre helt moderna Gotlandsubåtar, som kan vara i tjänst till någonstans , fyra Västergötlandsubåtar, som togs i bruk och som kan vara i tjänst till någonstans , samt två Näcken- eller Sjöormenubåtar i materielberedskap. Detta betyder att det, med nuvarande beslut om sju ubåtar i aktiv tjänst, kommer att dröja innan får ett behov av nyanskaffning av ubåtar. Vi kan också konstatera att är en stormakt i beträffande militär kapacitet, inte minst på ubåtssidan. Trots detta är regeringen inte beredd att avbryta utvecklingen av ubåt ! Det argument som har förts fram i den ringa debatt som har varit kring ubåtarna är att det inte kan uteslutas att i en avlägsen framtid får behov av ytterligare ubåtar. Med det argumentet för materielprojekt skulle hela anpassningsfilosofin (för att inte tala om inriktningskonceptet) som försvarsbeslutet bygger på, vara omkullkastat! Studiefasen av ubåt måste avbrytas. Projekteringen får inte inledas. Den miljardrullning som en anskaffning skulle innebära, måste förhindras! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avbryta projektet ubåt . , Under svenskt flagg nr 2/1995, sid 10 marknadschef , The ,