mot · GL02Jo14 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk Regeringen har lagom till att budgetpropositionenpresenterats och under allmänna motionstiden presenterat enomfattande proposition som berör såväl fiske- somjordbrukspolitiken. I en motion som berör utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar redovisarvi kristdemokrater vår syn på framtidens jordbrukspolitikoch kommenterar där de olika anslagsområdena. Härredovisar vi mer ingående vår syn på de fiskefrågor sombehandlas i propositionen samt kommenterar i övrigtmiljöprogrammet avseende jordbrukspolitiken.FisketEtt mål för fiskeripolitiken är att skapa förutsättningar förutveckling av konkurrenskraftiga företag inom fisket ochvattenbruket. Näringen är beroende av stabila regler och enlångsiktig och ansvarsfull hushållning med fisketillgångarna,inte minst för att bevara den biologiska mångfalden. Fisket ärockså en viktig förutsättning för levande kustbygd ochskärgård. Detta är några av skälen till att det är nödvändigtatt ge goda villkor för en livskraftig fiskenäring.Sverige deltar fullt ut i EU:s gemensamma fiskeripolitik från den 1 januari1995. Den består av resurs-, marknads- och strukturpolitik. EU har slagit fastmål och regler för den omstrukturering som pågår . Syftet är attuppnå en varaktig balans mellan fiskeresurserna och deras nyttjande. EU-stödet på fiskets område ges i huvudsak inom ramen för det strukturstöd somkan hänföras till mål 5a, anpassningen av fiskerisektorns struktur. Det ärockså enligt uppfattning angeläget att undersöka möjlig-heterna att bättre utnyttja EU:s stöd för landsbygdsutveckling, det s.k. 5b-stödet, för fiskeberoende områden. I denna fråga borde regeringen ta initiativså att alla möjligheter tas tillvara.Bekämpa föroreningarHoten mot våra vattenekosystem utgörs framför allt avföroreningar. Sjöar och vattendrag hotas av försurning,övergödning, tungmetaller och organiska miljögifter. Ettstort problem när det gäller sötvatten är också de omfattanderegleringar som utförts. Det gäller både sjösänkningar ochreglering av älvar och åar för att utvinna vattenkraft. Dessaingrepp har slagit ut många av de genetiskt unika lax- ochhavsöringsstammar som är knutna till enskilda vattendrag.Regleringen har också inneburit att en stor del avstrandfloran, bottenvegetationen och bottenfaunaneliminerats. Det är i detta perspektiv de sista outbyggdaälvarna ska ses. Därför kan inte accepteraytterligare utbyggnad av vattenkraft. Värdet av dessa fååterstående opåverkade ekosystem är oersättligt.Också Västerhavet och påverkas i hög grad av övergödning ochmiljögifter. Utbredningen av döda bottnar och dåliga syrgasförhållanden istörre havsdjup har särskilt påverkat torskbeståndet.Hotade arter finns både i söt-, kust- och utsjövatten. I sötvatten kannämnas vårlekande siklöja och mal, i kustvatten smörbult och havsnejonögaoch i lax, ål och torsk.KalkningKalkning och åtgärder för att minska övergödning av sjöar ären typ av åtgärder som måste fortgå i oförminskadutsträckning. Neddragningen av anslaget tillkalkningsåtgärder är oacceptabel. Istället börkalkningsverksamheten öka för att återställa skador i sjöarmed viss påverkan som inte kalkas. Försurning ochövergödning är det största hotet mot den biologiskamångfalden i dessa ekosystem.Restaurera förstördalivsmiljöerOmprövning av vattendomar för att garantera minitappningpå en för fisken acceptabel nivå, är en prioriterad åtgärd. Vidomprövning bör miljön i det reglerade vattendragetåterställas så att den biologiska mångfalden kan öka så långtdet är möjligt. Detta bör finansieras avvattenregleringsföretagen.Annan påverkan som stört vattendrag är täckdikning, flottledsrensning,m.fl. Genom återställnings- och biotopvårdsåtgärder kanmånga av dessa skadade vatten återställas till en ursprunglig nivå.Det vore en angelägen uppgift för staten att avsätta medel för att utrustatrålare för miljö/fiskevårdande åtgärder som får i uppdrag att ta upp spökgarn(förlorade fiskeredskap) och dylikt.ÖverfiskningÖverfiskning är ett omfattande problem. Världens störstatorskbestånd, som fanns utanför i ,försvann 1992 till följd av överfiskning. kan samma sakhända med den europeiska torsken. Svårigheter finns ocksåatt upprätthålla bestånden av sill och makrill. Bestånden avkolja, gråsej, rödspätta och tunga är ansträngda.TorskenÖverfiskning av torsk i såväl som harmedfört att antalet torskar har minskat drastiskt. Syrebrist idjupvattnen med misslyckad fortplantning som följd har letttill att nytillskottet av ungfisk varit lägre än genomsnittet iflera år. Genom internationella överenskommelser har nukvoterna för torskfiske minskat vilket förhoppningsvis ledertill en förbättrad situation.Det ligger i hög grad i fiskerinäringens eget intresse att bevara de naturligaekosystemen. Den grundläggande principen för ett uthålligt fiske är attresursutnyttjandet inte överstiger ekosystemens produktionsförmåga. Det ärnödvändigt att också fortsättningsvis internationellt motverka överfiskningav torsk.LaxenFör den vilda Östersjölaxen är läget besvärligt. består av laxen i av odlad lax. En särskild aktionsplanför den vilda laxen i är nu under genomförandeunder överinseende av en särskild övervakningsgrupp.Sverige måste med kraft fortsätta verka för vildlaxensöverlevnad.Utveckling av selektivafångstmetoder är ytterstangelägenFiskemetoder som störs av eller allvarligt skadar marinadäggdjur eller fåglar måste utvecklas. Dessutom måstefiskemetoder som medför oacceptabelt stora fångster av ickemålarter, som ofta ger fångster som till stora delar utgörs avfisk eller skaldjur som inte uppnått laglig fångststorlek,upphöra så fort som möjligt.I tillämpas en metod för torskfiske där man använder större mask-storlek i fångstredskapen. Det innebär att endast de större fiskarna fångas,medan små fiskar slipper igenom maskorna och hinner växa till sig. Den härmetoden gör att torskbeståndet har större chans att öka. Fiskemetoder ochredskap som så långt möjligt lämnar ungfisk kvar i havet måste utvecklas.Forskning om fiskens beteende i närheten av och i fiskeredskapen är därvidav stort intresse.BifångsterDagens fiskemetoder medför också stora bifångster avdelfiner, sälar, sköldpaddor och havsfåglar. Tumlaren, denenda regelbundet förekommande valen i svenska vatten, harminskat drastiskt i antal till följd av främst bifångster i fisket.Tumlaren i tillhör ett separat bestånd med mycketfå djur. Beståndet kommer sannolikt att försvinna om ingaåtgärder vidtas.I sker bifångster i olika redskap . Fiskemetoderoch redskap som minskar bifångster måste utvecklas. I andra länder utprovasnu olika metoder för att minska bifångster av tumlare. Man har visat attakustiska sändare i nät drastiskt minskar sannolikheten att tumlare fastnar. INorge har man testat burar som alternativ till garn vid torskfiske.Bevarande av biologiskmångfald i sjöar ochvattendragI enlighet med konventionen om biologisk mångfald skaSverige tillse att den nu förekommande variationen av fisk-och skaldjurssamhällen, de nu naturligt förekommandefiskarterna samt den förekommande genetiskavariationen inom dessa arter, bevaras.Försiktighet medfrämmande arterEtt område som måste belysas är odling och spridning av förlandet främmande arter/stammar/gener, som negativt kanpåverka den naturliga fiskfaunan och den biologiskamångfalden i övrigt. Som exempel kan nämnas attinplantering av sik har en tydlig tendens att tränga bort dennaturligt förekommande rödingen. Det är därför önskvärt attkompensationsutsättning och förstärkningsutsättning avodlad fisk begränsas så långt som möjligt till förmån förinsatser som stärker den naturligt reproducerande fisken.Inplantering av fisk i fisktomma sjöar är också en problemställning. I dessavatten finns arter av kräftdjur etc som inte kan existera ifisksjöar. Dessa djur är livsviktiga för vissa simänders ungfåglar, exempelvisalfågel.En översyn av gällande författningar med syfte att minska riskerna förspridning av för landet och regionen främmande fiskarter/stammar och andraorganismer behövs.Särskilt skydd för viktigalokaler för unikafiskstammarOmråden som hyser genetiskt unika stammar av en fiskarteller hotade arter bör ges förstärkt skydd. Identifieradeskyddsvärda lokaler behöver pekas ut i den kommunalaöversiktsplanen och skyddas mot olika typer av negativpåverkan.Marina skyddsområdenOm djur och växter ska ha en chans att överlevamåste fler områden skyddas. Helsingforskonventionen fick1993 ett tillägg som medger att särskilda skyddsområden skakunna inrättas i kust- och marin miljö. Skyddsplaner behöverutarbetas för de områden som är aktuella för . Det börhandla om ett allmänt skydd av vattenområden som inte börstå i motsatsställning till naturliga fiskemetoder.Kunskapen brister vad gäller förekomst och omfattning av nyckelbiotoperför fisk- och skaldjursbestånd och miljötillståndet i dessa. Parallellt medinrättandet av skyddsområden vid nu kartlagda värdefulla miljöermåste kartläggning och inventering av livsmiljöer särskilt viktiga för fisk ochskaldjur fortgå.Regler om vattenförbundGenom att införliva reglerna i lagen om vattenförbund ianläggningslagen kan regelsystemet förenklas för bådemyndigheter och fastighetsägare. Detta skulle vara till storhjälp för tillskapandet av vattenförbund som i sin tur vore tillstort gagn för arbetet med att restaurera stora vatten- ochavrinningsområden. Anläggningslagens regelsystem är flitigtanvänt och känt till skillnad från vattenförbundslagens.Förrättningarna kan fortsättningsvis hanteras av denmyndighet som har vana vid och erfarenhet av att handläggaförrättningsfrågor. Detta innebär också att belastningen pålänsstyrelsen försvinner/minskar.Hållbart jordbrukFör framtiden måste slås fast att fortsatt jordbruksproduktioni såväl som i övriga EU-länder är en nödvändighet.Nationellt gäller det såväl för att målsättningen om att helaSverige skall leva ska kunna uppnås, som att vi har enfortsatt inhemsk livsmedelsförsörjning. Ur globalt perspektivär det långsiktigt nödvändigt att åkermarken i ochEuropa finns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Därför ärdet också nödvändigt att miljöaspekter vägs in vid enkommande reformering av jordbrukspolitiken så att enövergång till miljövänliga och mer ekologiskabrukningsmetoder främjas. Detta kräver också bibehållenåkermark eftersom en minskad intensitet ijordbruksproduktionen måste kunna kompenseras medproduktion på mer åkermark.Det går att producera tillräckligt med livsmedel för en växande världs-befolkning. Förvaltarskapstanken måste dock vara vägledande och kortsikti-ga vinstintressen - som drivit fram odlingssystem som sugit ur jordensbördighet och orsakat jorderosion - måste ersättas med långsiktigt hållbarabrukningsmetoder. Ett uthålligt jordbrukssystem bygger på ett kretslopp avnäringsämnen och att organiskt material binder samman markmineralen.Detta gör att man tar tillvara det naturen ger och förhindrar jorderosion.En central fråga för EU måste vara att aktivt bidra till fattigdomsbekämp-ning och ökad livsmedelssäkerhet i tredje världen. Den gemensamma jord-brukspolitiken inom EU (CAP) kan vara ett instrument i detta arbete. EUmåste också inom övriga internationella fora såsom WTO, ochIMF medverka till att ta fram en övergripande strategi för hur de fattigasteländernas inflytande ska stärkas. En omställning av det europeiska jordbrukettill mer miljövänliga brukningsmetoder och ekologisk produktion innebär ettminskat tärande på ändliga resurser och är nödvändigt också ur solidaritets-synpunkt med tredje världen. EU ska också bistå med uppbyggnad/utveckling av ekologisk produktion. De övergripande målen om fattigdoms-bekämpning och social utveckling ska stå i centrum också i handelsrelation-erna.Regeringens strävan att genom en radikal förändring av CAP avhändaSverige och stora delar av åkermarken kan inte vara en långsiktigtriktig politik mot bakgrund av den växande världsbefolkningen. Den starkabefolkningstillväxten innebär att odlingsbar redan om några år-tionden kan vara en bristvara. Därtill kan läggas effekterna av en tilltagandeväxthuseffekt, problem med jordförstöring och sinande vattentillgångar. Detär inte att på ett riktigt sätt förvalta den globala resurs som åkermarken utgöratt föra en politik som leder till dess avveckling. Också fortsättningsvis skaåker- och betesmarker ses som en resurs i livsmedelsproduktionens tjänst.Energigrödeanvändning kan också ses som ett gott utnyttjande av jord-resursen eftersom den då normalt sett är möjlig att återställa för livsmedels-produktion.Våra hemställanspunkter i dessa delar finns med i den jordbrukspolitiskamotion som berör statsbudgeten.Reformering av CAPKristdemokraternas syn på reformeringen av EU:sgemensamma jordbrukspolitik (CAP) utvecklas särskilt i denjordbrukspolitiska motionen. Vårt förslag innebär enutveckling av dagens CAP och inte en avvecklingen avjordbrukspolitiken som regeringens politik de facto leder till.Detta i andan av det felaktiga svenska omställningsbeslutet1990, något som regeringen understryker i propositionen.Inriktningen av svensktjordbrukDet svenska jordbruket bedrivs på ett alltmer miljömedvetetsätt. Strävan är också att komma ännu längre på dettaområde. Det gäller såväl den konventionella odlingen somden ekologiska. En förutsättning för att det ekologiskajordbruket skall öka i omfattning är att det finnsförutsättningar för att bedriva jordbruk över huvud taget. Närden socialdemokratiska regeringen tillträdde bedrev den enpolitik som allvarligt skadade förutsättningarna förjordbruksnäringen i och med att det framförhandlade EU-stödet inte användes fullt ut. Det är bra att regeringen tänktom men det får inte nu råda något tvivel om att regeringenverkligen ser jordbruks- och livsmedelssektorn som enframtidsnäring. Därför är det angeläget att tydligtslår fast vikten av att långsiktiga och stabila spelregler skagälla för dem som arbetar inom jordbruksnäringen.Miljöavgifter tillbaka tilljordbruketMiljöavgifter som tas ut av jordbrukarna ska enligtKristdemokraternas mening i sin helhet återföras tilljordbruket i form av ersättningar för miljöbevarandeåtgärder. Detta är också ett sätt att finansiera den nationelladelen av miljöprogrammet. Om man återför miljöavgifterutifrån krav på ytterligare miljöåtgärder får man endubbelverkande effekt av miljöavgifterna. Trots att dennainriktning fått stöd så skriver nu regeringen raktut i propositionen att avgiften på kväve är att betrakta somskatt. bör uttala att miljöavgifter skall återförastill jordbruket.Sverige bör i EU med kraft verka för en i alla länder lika miljöavgift påkemiska bekämpningsmedel och konstgödsel. Utgångspunkten bör vara vårnuvarande svenska nivå och sedan en stegvis höjning. Dessa miljöavgifterbör sedan till fullo utnyttjas för att stödja en ekologisk anpassning avodlingen inom EU med biologiskt fullvärdig kost som mål. LRF-kampanjenom världens renaste mat måste bli en ledstjärna också för arbetet inom EU.Förenklat regelsystem somgynnar ekologiskproduktionDet är mycket angeläget att inom EU få till stånd ettförenklat regelverk för stöd till ekologisk odling. Förnärvarande använder man sig av ett system med s kpositivlistor, dvs det som inte finns upptaget på listan är iprincip inte tillåtet. Att få med nya produkter godkända fördet ekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall minst ettår och möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsadetillstånd är mycket små. Denna konstruktion gör attregelverket blir mycket trögt och mer hindrar än stimulerarutvecklingen av den ekologiska produktionen. Systemet med"positivlistor" måste bytas ut mot mer principiella regler förvad som är tillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut börligga på nationell nivå. Ett obligatorisktinformationsförfarande medlemsstaterna emellan bordekunna säkerställa att bedömningarna blir tillfredsställandelika.En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera till ut-veckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernaslängd, möjligheten till parallellproduktion och kvalitén i kontrollen. I EUkrävs omläggningstid medan praxis i har varit . En förkort-ning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänliga ochinnebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om till ekolo-gisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende för ekolo-giska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder.Slut kretsloppet stad -landsbygdEU:s lagstiftning behöver också ändras i ett annat avseendeför att det ekologiska jordbruket ska kunna utveckas. Enligtdenna är det nämligen förbjudet att använda sig avhushållsavfall i form av komposter, human avföring ochrötslam ifrån reningsverk. och har försöktatt få till stånd en ändring men frågan har ännu inte lösts. Enviktig fråga framöver blir därför att marknadsföra tankar omkretslopp som hushållning och effektivt utnyttjande avproduktionsresurser för att på så sätt lägga grunden till enförändrad syn på dessa produkter.Idag har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras frånlantbruket in till tätorten utan att återföras. Speciellt anmärkningsvärt är denstora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunnasluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruketåterföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de storaframtidsfrågorna för ekologisk jordbruk och därmed för hela jordbruket ochsamhället. bör verka för att denna fråga lyfts inom EU för ettavgörande så att kretsloppet stad-land möjliggörs. Det bör finnas godamöjligheter till mellanstatligt utvecklingsarbete på detta område.Våra hemställanspunkter vad gäller kretsloppsfrågorna återfinns i andramotioner.MiljöprogrammetPå senare tid har regeringens jordbrukspolitik när det gällermiljöprogrammet gått i den riktning vi kristdemokraterpläderat för. Regeringen föreslår nu EU-medlemskap att ska använda det framförhandladejordbruksstödet fullt ut. Det är bara att beklaga regeringenstidigare vägran att använda de jordbrukspolitiska möjlighetersom EU-medlemskapet gav. Det har i onödan slagit ut mångalantbrukare från näringen.EU:s generella stöd gynnar i huvudsak de mer miljöbelastande spannmåls-odlingen på slätten. Det är mot den bakgrunden de nationellt medfinansiera-de miljö-, LFA- och Norrlandsstöden blir så viktiga. Med dessa stöd kanodlingen i skogs- och mellanbygder samt komma upp i nödvändigoch någorlunda likvärdig ekonomisk bärkraft med jordbruket i slättbygd. Ettuttalat mål är också att driva på den redan inslagna inriktningen på väg motvärldens renaste jordbruk. Viktiga mål är bevarande av ur natur- och kultur-synpunkt värdefulla marktyper och landskap, minskad miljöbelastning, ökadresurshushållning och att öka och bevara höga naturvärden och biologiskmångfald.Lönsamheten i den miljövänliga mjölk- och nötköttsproduktionen - ochannan vallbaserad animalieproduktion - är mycket pressad och ett sätt attförändra förutsättningarna är införandet av ett generellt vallstöd. Påpekas bördet nödvändiga med att stödet utgår som just generellt stöd för vall och bete ihela landet. Regeringen har äntligen insett vallstödets fördelar men på ettmycket senkommet sätt vilket innebär att medel för detta inte kommer attbetalas ut . Detta i sig är synnerligen anmärkningsvärt eftersomregeringen tidigare aviserat denna satsning men inte orkat med dess genom-förande fullt ut under innevarande år. Lantbrukare som oförskyllt drabbas avförsenade utbetalningar bör kompenseras. Detta kan gälla såväl miljöstödsom andra stödformer. Denna fråga behandlas också i budgetmotionen.Miljöstöden till kulturmiljövård och biologisk mångfald ska gagna miljönoch ge en rimlig ersättning till dem som brukar sin fastighet på ett natur-vårdande sätt. De ska vara enkla och obyråkratiskt utformade. Regeringenoch jordbruksverket har dock dessvärre krånglat till regelverket på ettorimligt sätt. Av den utvärdering som genomförts av , och framgår att regelsystemet varit krång-ligt. Detta måste nu förändras så att miljöpoängsstöden utgår på ett gene-rellt, enkelt och mer realistiskt sätt.Vad gäller delprogrammet för resurshushållande konventionellt jordbrukmåste regelsystemet utformas på så sätt att utförd miljöinsats ersätts oavsettstorleken på den areal som berörs. Om en trappmodell skall användas måsteutformningen vara sådan att det inte begränsar miljöinsatserna.I jordbrukspolitiska motion med anledning av stats-budgetförslaget anslås ytterligare medel till den ekologiska odlingen. Dettaför att också möjliggöra ökade insatser för marknadsutvecklande åtgärder förekologiskt producerade livsmedel.Arbetet med det nya miljöprogrammet som ska börja genomföras år 2000måste påbörjas så att vi från programperiodens början har ettenkelt robust system som är lätt att administrera och därmed avsevärtbilligare än dagens. Förenklingar kan ske genom att sammanföra och därmedminska antalet olika stöd. Utifrån ett grundstöd för vall och bete kan mansedan komplettera med tilläggsstöd för särskilt värdefulla marktyper. Manmåste också göra det möjligt att "gamla" femåriga miljöstöd kan fasas in idet nya programmet. Att hantera två system blir en hopplös uppgift för demsom ska hantera detta administrativt. I detta sammanhang bör man också taupp diskussionen med EU om femårsregeln. Den är inte rimlig och försvårarmöjligheten att söka stöd.Utbildning och forskningUtveckling av ett mer energisnålt jordbruk är nödvändigt ochforskning och utveckling pågår i viss mån både vad gällerkälla, total förbrukning och effektivitet. Exempelvis kannämnas produktion på gårdsnivå av biogas från vallgrödor,mer energisnåla metoder för jordbearbetning,ogräsbekämpning, konservering och hantering av grödor.Avsevärda mängder av olja kan troligtvis sparas.Vid FN:s konferens för miljö och utveckling , förband sig i-ländernaatt gå före och utveckla hållbara produktions- och konsumtionsmönster.Forskning och utveckling av ett resurs- och energieffektivt jordbruk måstedärför ges hög prioritet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat utnyttjande av EU-stöd för fiskeberoende områden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av ökade anslag för kalkning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omprövning av vattendomar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt motverka överfiskning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av selektiva fångstmetoder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklandet av fiskeredskap som lämnar ungfisk kvar i havet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklandet av fiskeredskap som minskar bifångsterna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införsel av främmande fiskarter/stammar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt skydd för viktiga lokaler för unika fiskstammar,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddsområden,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reglerna i lagen om vattenförbund inarbetas ianläggningslagen och lag om förvaltning av samfälligheter,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att principen om återförande av miljöavgifter tilljordbruksnäringen skall tillämpas,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU skall verka för ett förenklat regelsystem förekologiskt jordbruk,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om generella, enkla miljöstödsregler,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av delprogrammet resurshushållande konventionelltjordbruk,16.