mot · GL02Fi220 · 1997-10-06 00:00:00 — Det är positivt att regeringen i denna proposition anslagit till fiskevård samt att den minskning av de regionala stöden som majoriteten i fattade beslut om nu tas tillbaka. upprepar föregående års krav på ett särskilt miljöstöd till fjällnära jordbruk. Vidare föreslås en utökning med för bekämpande av smittsamma djursjukdomar till följd av ett ökat utbyte av levande djur inom EU och de därmed ökade riskerna för smittspridning. På motsvarande sätt föreslås att anslaget till räknas upp med för ökad kontroll av livsmedel. anslås till röjning och gallring inom skogssektorn. Liksom avslås regeringens utökade ram för miljöstöd. Det program för resurshushållande konventionellt jordbruk som regeringen föreslår fyller inte de krav anser att man kan ställa på en utökad ram på . Istället föreslår att dessa pengar används i samband med den översyn av samtliga stöd som skall göras inför den nya stödperioden . Åtgärder för fler företag och högre sysselsättning på det näringspolitiska området innebär en satsning på entreprenörsverksamhet genom s.k. såddfinansiering med , teknisk forskning och utveckling med 147,5 miljoner och turismen med . Varvsnäringen föreslås få för att kunna konkurrera med de subventionerade varven i resten av . och regionala kooperatörer får också medel med 20 respektive . Totalt anvisar mer än regeringen . föreslår att utgiftsområde 25 tillförs mindre än vad regeringen föreslår. Detta beror i sin tur på att istället väljer att föra över resurser till kommuner och landsting genom justeringar av skatter bl.a. genom att inte höja egenavgifterna och genom en riktad arbetsgivaravgiftssänkning. tillför kommunsektorn mer än regeringen. Vi överför dessutom från UO 13 för en extra jobbsatsning i kommuner och landsting. tillför kommunsektorn mer än regeringen . 9 Budgeteringsmarginal och anslagsbehållningar Till vårpropositionen 1997 föreslog att budgeteringsmarginalen skulle minskas från till ca . Vårt motiv var att det är viktigt att styra alla statens resurser på ett effektivt sätt, bl.a. med hänsyn till det ansträngda budgetläget och de krav som ställs på budgeten genom utgiftstaken. avslog dock vårt förslag. I höstens budgetproposition har regeringen ändrat uppfattning och föreslår en minskning av budgeteringsmarginalen. Regeringen föreslår att marginalen sänks till (), en minskning med , (). Regeringen föreslår således denna höst en större sänkning än den som föreslog . Vi ser positivt på regeringens förändrade principsyn och kan även biträda regeringens förslag till ny nivå. Regeringen föreslår å andra sidan att budgetposten minskning av anslagsbehållningar höjs gentemot vårpropositionen, en höjning med till . Enligt bedömning är denna anslagspost i praktiken delvis en schablonberäkning av prognoskaraktär. härrör från anslag som inte förbrukats under tidigare budgetår. Enligt antagna budgetprinciper får myndigheter spara sådana medel anslagsbehållningar till kommande år i syfte att ta ett långsiktigt ansvar för sin verksamhet. Anslagsbehållningarna har också ofta brukats av myndigheterna för att täcka kostnader som inte ryms inom anvisad budget. Regeringen har tidigare i viss omfattning dragit in en del av dessa medel för att täcka andra i och för sig angelägna satsningar. Ett förfaringssätt som är mycket tveksamt med hänsyn till myndigheternas förutsättningar för långsiktig planering och allmänna budgetprinciper. Vid ingången av 1997 var anslagsbehållningarna mycket stora och de summerade sig till . Enligt redovisade utgiftsprognoser kan anslagsbehållningarna beräknas stiga till ca vid utgången av 1997. anvisar i sitt budgetförslag höjda utgiftsttak dvs anslagsökningar på ett flertal utgiftsområden. Detta gör att behovet av att använda anslagsbehållningarna för att klara av nödvändiga åtaganden minskar. anser vidare att , i ett ansträngt budgetläge och med hänsyn till utgiftstaken, bör prioritera medelsförbrukningen mycket noggrant . anser med hänsyn till dessa faktorer att budgetposten anslagsbehållningar bör räknas ner till . föreslår inte motsvarande nedjustering. föreslår vi dessutom höjda utgiftsttak med 10 respektive . Regeringen bör med hänvisning till det ovan anförda beräkna förändringen av anslagsbehållningar till . För B 3. Funktionen befolkningsskydd och räddningstjänst föreslår regeringen en ökning av anslaget till skyddsrumsbyggande med . Byggandet av skyddsrum bör minska. Någon anledning att anslå ytterligare medel finns inte. Även torde skyddsrumsbyggandet i kommunerna, liksom tidigare, inte ha påbörjats i den utsträckning som planerats. Detta bekräftas av att prognosen för visar på ett anslagssparande om för skyddsrumsbyggandet. Årets anslag behöver helt enkelt inte ökas. Regeringen begär att få disponera till projekt inom den regionala näringspolitiken. Finansieringen skulle uppenbarligen ske genom indragning av medlen från årets A1-anslag. Regeringen bedömer att utrymme för den ordinarie verksamheten finns inom anslaget A 1. Regionalpolitiska åtgärder tillsammans med reservationsmedel under anslaget C 2. Reservationerna uppgår till ca . En mycket stor del av medlen är intecknade av tidigare beslut och i många fall har ej fullföljda projektbeslut ersatts av nya. Läget är dessutom varierande mellan länsstyrelserna. I flera fall är såväl årets A1-anslag som tidigare reservationer under C 2 intecknade genom konkreta beslut. Regeringen ger inget underlag för sin bedömning av tillgängligt utrymme och anger heller inte hur omdisponeringen skulle gå till. Vi antar dock att det avses ske genom en schabloniserad indragning av årets medel. Med ett så stort belopp kommer enligt vår bedömning stora problem att uppstå för den regionalpolitiska verksamheten i många län. menar att initiativ som förstärker den regionala näringspolitiken i bred mening är viktiga. Vi har därför för föreslagit nästan ytterligare till det s.k. landshövdingeuppdraget som har denna karaktär. Vi menar däremot att en så kraftig omdisponering som regeringen föreslår i detta sena skede av budgetåret knappast är sakligt motiverad. Med hänsyn till de negativa effekter som vi dessutom befarar uppstår i många län är förslaget inte acceptabelt. Av dessa skäl föreslår att endast får disponeras för angivet ändamål. Vad gäller regeringens förslag till tilläggsbudget har vi bara en kommentar, som gäller den nya anslagsposten A11. Utbildning och information om . stödjer regeringens förslag till stöd för utbildning inför införandet av . Det är av speciellt intresse att den nya lagstiftningen också kan omsättas i verklig handling och i dagens läge är bristen på miljökunniga personer i förvaltning och domstol stor. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på regeringens förslag godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen (2), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhet mellan könen (2.1),1 att med avslag på regeringens förslag godkänner den beräkning av de offentliga utgifterna för åren 19982000 som anförts i motionen (4.1), att med avslag på regeringens förslag godkänner den fördelning av de statliga utgifterna på utgiftsområden som anförts i motionen (tabell 1), att med avslag på regeringens förslag godkänner den inkomstberäkning som anförts i motionen (tabell 2), att med avslag på regeringens förslag godkänner de förändringar i anslagsbehållningar under som förordas i motionen (4.1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det finanspolitiska målet om permanenta överskott i statsbudgeten (4.2), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om penning- och valutapolitiken (4.3), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ställning (4.4), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allmänna riktlinjer för sysselsättningspolitiken (5), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kapitalbildningen och jobben (5.1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om (5.1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kreditavdrag (5.1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lönebildningen (5.2), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om framtidsfonder (5.2), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en arbetstidskommission (5.3),1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övertidsuttaget (5.3),1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om i arbete (5.4), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattepolitiken (6), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör infoga en barnbilaga till kommande budgetförslag (7),2 att beslutar att till utgiftsområde 6 anslag B 3 ej anvisa medel i tilläggsbudget (10), att beslutar att regeringen på tilläggsbudget till statsbudgeten för får använda högst av det under utgiftsområde 19 uppförda ramanslaget Regionalpolitiska åtgärder till ett program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder (10). 1 Yrkandena 2, 16 och 17 hänvisade till AU. 2 Yrkande 20 hänvisat till KU.