mot · GL02U608 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U608av () "Samtal kan terupptas" str det att lsa i dagens tidningar.Samtidigt frklarar en av parterna att man inte kommer tillngot frhandlingsbord. Situationen r lst eller i varje fallmycket komplicerad. Det gller fredsprocessen iMellanstern, som pgtt i flera r men som sttt stilla underdet senaste halvret.En principdeklaration trffades mellan och PLO den 13 september1993 fljd av en interimsverenskommelse . Freds-processen bygger p ett samarbete mellan , palestinierna och det inter-nationella samfundet. Mlet r att uppn en rttvis, varaktig och allom-fattande fred mellan och dess grannar, inklusive det palestinska folket.Det frutstter rtt till fortsatt existens inom skra och erkndagrnser och sjlvbestmmande fr palestinierna.Optimismen var stor nr det ena palestinska omrdet efter det andra ficksjlvstndighet efter interimsverenskommelsen och nr det frsta valet tillett palestinskt rd och en president gde rum . Nr mansedan skulle g vidare i frhandlingarna sttte man p stora problem.Principdeklarationen var just en principdeklaration. Den innehlleringa praktiska frslag om hur man skall lsa de verkligt svra frgorna ssomJerusalems stllning, de israeliska bosttningarna och problemet med allaflyktingar. I dessa frgor r oenigheten mellan och palestiniernanrmast total. har ptagit sig en medlarroll som ter aktualiseratsgenom de kontakter som tagits av utrikesminister skerhetsrd har antagit ett antal resolutioner som berr alla viktigafrgor i omrdet. Av dessa r 242, 338 och 425 grundpelare i den svenskainstllningen. 1997 har skerhetsrdet genom amerikanskt veto misslyckatsmed att anta ngra resolutioner. Trots FN:s viktiga roll styrs inte freds-processen av FN i annan mening n att skerhetsrdet har ett generellt ansvarfr internationell fred och skerhet.Istllet har EU alltmer brjat engagera sig fr Mellanstern. Inom EU:sMedelhavsavtal finns ocks ett avtal med PLO och utsgman ett srskilt sndebud fr fredsprocessen. Via FN och EU har Sverigemjlighet att agera, srskilt som vi r medlemmar avskerhetsrdet.Inom bland annat fljande omrden ser jag mjligheter till frbttringarfr befolkningen, vilka kan pskynda fredsprocessen. EU kan engagera signnu mera fr att vara palestinierna behjlpligt med tgrder som viafrihandel ger dem mjlighet att f tillgng till en marknad utanfr sinabegrnsade omrden. Man mste kunna transportera varor frn produktiontill marknad och man mste drvid f tillgng till hamnar och det flygflt iGaza som str frdigt sedan lnge. Hrigenom kan det bidragsberoende sombreder ut sig inom det palestinska samhllet brytas.Det palestinska samfundet mste ocks f std fr att bygga uppdemokratiska strukturer. Vid ett mte mellan svenska parlamentariker ochledande palestinska politiker vren 1997 framhll palestinierna betydelsen avatt nu f mjlighet att starta en allomfattande demokratisk uppbyggnad s attden politiska ledningen fr den frankring bland folk som man frnrvarande saknar. Hr kan enskilda organisationer spela en viktig roll.Det gller ocks att stdja palestinska och israeliska NGO:er som arbetarfr mnskliga rttigheter. Det har funnits allvarliga anklagelser om tortyr ochannan omnsklig behandling i fngelser p bda sidor och inhemska NGOhar motarbetats nr de engagerat sig fr mnskliga rttigheter.Att f en verenskommelse om r ndvndigt fr hela freds-processen. Ett oeftergivligt krav r att fretrdare fr de tre vrldsreligion-erna, fr vilka spelar en avgrande roll, fr fritt tilltrde tillalla frdem viktiga platser. bosttningar i stra kan inte accep-teras, inte heller landets politik att med olika medel frsvra palestinskaJerusalemsbors mjlighet att f behlla rtten att bo i efter vistelsep annan ort eller efter gifterml.Terrorismen r kanske det mest akuta hindret mot fredsprocessen. Detterupptagna samarbetet mellan och palestinierna kring skerhetsfrgorr en liten ljusglimt i sammanhanget.Det r nu som fredsprocessen mste terupptas, innan det r fr sent. Skerinte detta blir det motstndarna som segrar, vilket betyder att extremisternap bda sidor kan vinna gehr fr sin sikt: att stoppa fredsprocessen. Dettafr inte ske. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att stdja fredsprocessen i Mellanstern.