ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02A226 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion om ökad sysselsättning genom omfördelning av statsbidrag Under /96 beviljades 537 företag lokaliseringsstöd och/eller utvecklingsbidrag till ett totalt stödbelopp om . 3 763 nya arbetstillfällen skapades med en genomsnittlig subvention på per arbetstillfälle. I beviljat landsbygdsstöd uppgick den genomsnittliga subventionen per arbetstillfälle till . Den totala kostnaden för att skapa ett nytt arbetstillfälle i kooperativ uppgick däremot bara till , varav i statsbidrag. bildades minst 350 nya kooperativ enligt lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU:n). Tillsammans skapade dessa ungefär 900 nya arbetstillfällen. Detta är att betrakta som en lägsta nivå då uppgifter saknas för ett antal LKU:n. Uppgifterna kan jämföras med SCB:s uppgifter om antal nystartade ekonomiska föreningar. Enligt statistik från startade drygt 400 nya ekonomiska föreningar . är den vanligaste associationsformen för kooperativ, dock drivs inte alla kooperativ som ekonomiska föreningar. Antalet nybildade kooperativ är därför troligen fler än 400. LKU:nas verksamhetsområde har som nämnts breddats. Olika EU-projekt upptar en allt större del av verksamheten. Men LKU:na arbetar inte bara med utveckling av kooperativt företagande som skapar sysselsättning. De arbetar även med utveckling av andra kooperativ som inte direkt ger sysselsättning men som leder till engagemang, delaktighet och möjlighet att påverka livsvillkoren på orten. De indirekta effekterna på omvärlden är bl.a. möjlighet att bo kvar på hemorten, ökad sysselsättning, lokal utveckling och bibehållen service. Genom ökade insatser för nykooperativt företagande skulle många nya arbeten kunna skapas och detta till en betydligt lägre kostnad än . Ett ökat bidrag till kooperativ verksamhet ger även grund för en positiv lokal utveckling. Vi föreslår därför en ökad andel statsbidrag till LKU:na och till fortbildning av handläggare vid ALMI-kontor och arbetsförmedlingar till kooperativa rådgivare. Finansiering av detta föreslår vi skall ske via omfördelning av resurser från AMS. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfördelning av statsbidrag till lokala kooperativa utvecklingscentrum.
mot · GL02A227 · 1997-10-06 00:00:00 — Slopad arbetsgivaravgift för ungdomar Arbetslösa ungdomar är dagens förlorare i samhället. Att vara arbetslös är att inte känna sig behövd. Men det betyder också för många att man fastnar i ett system som är svårt att komma ur. Vissa kan inte kvalificera sig för a-kassa och blir med det beroende av familj och samhälle på ett sätt som inte stärker självförtroendet. Arbetslöshet och/eller oviss framtid betyder också att man flyttar fram anskaffandet av det egna boendet och familjebildningen m.m. Detta får i sin tur negativa konsekvenser på andra håll i samhället. Överskott av bostäder och mindre konsumtion av möbler och andra kapitalvaror. Arbetslösheten riskerar också ge ökad otrivsel, ohälsa och missbruk. Detta kan i sin tur ge ökade samhällskostnader. På många arbetsplatser rekryteras inga eller mycket få ungdomar . Detta gör att medelåldern redan sned åldersfördelning tenderar att bli än värre. Många olika åtgärder görs för att hjälpa ungdomarna med sysselsättning och utbildning. De flesta av åtgärderna görs inom befintliga regelsystem med de begränsningar det innebär. Det är dags att pröva generella åtgärder av ännu oprövad art för att underlätta kommande generationers inträde på arbetsmarknaden. Ungdomars inträde i arbetslivet är en av grundbultarna för att få en förbättrad arbetsmarknad, något som får positiva effekter på andra delar av samhället. I många fall hävdas att lönekostnadsnivån är för hög för att nyanställa arbetskraft och då i synnerhet oerfarna ungdomar. diskuteras ingångslöner och ibland de sociala avgifterna. Ett fullskaleförsök inom ett geografiskt begränsat område där arbetsgivaravgifterna nedsätts till på löner till ungdomar bör göras. Detta betyder förhoppningsvis att ungdomarna får en starkare ställning på arbetsmarknaden och därigenom lättare får arbete. Dessutom kan fler få arbete på grund av lägre kostnader för arbetsgivarna. För samhället betyder det lägre kostnader för arbetsmarknads- och socialpolitiken. De stora vinnarna är dock ungdomarna som får arbete och därmed ökad framtidstro samt möjlighet att förverkliga sina framtidsplaner. På förslag av regeringen har utsett län att vara en av 6 regioner i , en av 80 regioner i EU, som ingår i en sysselsättningspakt. Medel har avsatts för att inventera och komma med förslag på åtgärder som även i ett längre perspektiv ger en förbättrad arbetsmarknad. Förslagen kan omfatta hela länet men även enskilda kommuner eller delar därav. Medel för att genomföra åtgärder kommer ur befintliga program, t ex Mål 3, 4 och 5b samt nationell finansiering via befintligt arbetsmarknadsanslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fullskaleförsök i län med nedsättning av arbetsgivaravgiften till på löner till ungdomar.
mot · GL02A229 · 1997-10-06 00:00:00 — Betydelsefulla delar av vårt kulturarv har räddats till kommande generationer tack vare sysselsättningsmedel. Till disposition har /92 utgått totalt . har fördelat medlen utifrån vilka insatser som krävts för att rädda viktiga byggnader eller anläggningar samt länsarbetsnämndernas uppgifter om antalet arbetslösa byggnadsarbetare i länen. Till fastigheter har ca gått, och till andra statliga myndigheter ca . Länsstyrelserna och länsmuseerna har lagt ned ett stort arbete med bl.a. råd, dokumentation, kontroll och uppföljning av de enskilda projekten. För varje miljon i sysselsättningsmedel har andra intressenter i genomsnitt bidragit med . Den totala insatsen för projekten kan alltså beräknas till . På grundval av redovisningar inom projekten och utvärderingar som gjorts av en speciellt tillsatt arbetsgrupp har kunnat konstatera att verksamheten givit ett mycket gott resultat. Tack vare sysselsättningsmedlen har mer än 2 000 arbetslösa byggnadsarbetare kunnat beredas arbete. De byggnadsarbetare som deltagit i projekten har fått nya erfarenheter. Samtliga inblandade har fått en insikt i hur man bevarar det byggda kulturarvet och blivit uppmärksammade på de kvaliteter som finns i byggnaderna. Många arbeten har handlats upp på den ordinarie byggmarknaden vilket haft positiva effekter på sysselsättningen i övrigt. Dessutom har många av de objekt som restaureras med sysselsättningsmedlen en betydelse för den lokala turismen. Inga ytterligare tidigareläggningsmedel finns upptagna i budgetpropositionen men regeringen konstaterar att medel för tidigareläggning av byggnadsvårdsbidrag har gett mycket goda resultat både för sysselsättningen och kulturmiljön. Ute i landet finns angelägna projekt, och ett led i kampen mot arbetslösheten är att en lyckad satsning får ytterligare medel att fortsätta. Bara i finns projekt för inom kulturområdet som är klara att starta direkt med en sådan finansiering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel för tidigareläggning av byggnadsvårdsbidrag.
mot · GL02A233 · 1997-10-06 00:00:00 — Den nya tekniken, inte minst på informationsområdet, har skapat nya och tidigare oanade möjligheter för människor med olika funktionshinder att utföra skilda arbetsuppgifter och delta i arbetslivet på samma villkor som andra. Även våra kunskaper och värderingar inom handikappområdet har förändrats. Det finns en betydande medvetenhet, åtminstone i teorin, om att handikappet uppstår i mötet mellan den omgivande miljön i vid mening och den enskildes funktionshinder. Det handlar då om att göra samhällets alla delar inklusive arbetslivet tillgängligt även för de funktionshindrade. är det fler funktionshindrade än någonsin som står utanför arbetslivet. En femtedel av befolkningen i åldern har ett funktionshinder som medför begränsningar i det dagliga livet. Av dessa är det bara något mer än hälften som har ett arbete. Förutom rent mänskliga värden finns också uppenbara samhällsekonomiska vinster med att bereda funktionshindrade möjligheter till arbete. För att öka arbetslivets tillgänglighet för funktionshindrade behövs en bättre fungerande arbetsmarknad och en översyn bör göras över hur den fungerar för de funktionshindrade. En ändring behövs i lagstiftningen som förbjuder diskriminering av funktionshindrade i arbetslivet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om diskriminering av handikappade.
mot · GL02A234 · 1997-10-06 00:00:00 — Lokal samverkan om arbetsmarknadsutvecklingen I proposition 1997/98:1 föreslås att lagen om kommuners medverkan i försöksverksamhet med lokal samverkan om arbetsmarknadsutvecklingen skall få förlängd giltighet till och med . Lokal samverkan inom arbetsmarknaden ger som vi motionärer ser det goda förutsättningar att uppnå samspel mellan lokala aktörer på arbetsmarknaden. Näringsliv, kommuner, utbildningsanordnare och arbetsförmedling ges ökade möjligheter till konstruktiv medverkan i arbetet med att minska arbetslösheten. Arbetsmarknadsåtgärderna får därmed en bättre förankring i lokalsamhället och de lokala förhållandena blir starkare än i den mera traditionella arbetsmarknadspolitiken. Enligt vår uppfattning bör arbetsmarknadspolitiken utvecklas till att alltmer vila på lokala förutsättningar. Kommunerna bör få större del av såväl resurser som ansvar för att i samverkan med varandra och med andra lokala aktörer minska arbetslösheten. De erfarenheter som hitintills gjorts inom det projekt som omfattar och kommuner visar att den lokala samverkan ger goda resultat. Genom att det i projektet möjliggjorts att ge ökat individuellt stöd till främst långtidsarbetslösa ungdomar har många av de arbetslösa i större omfattning gått till utbildning, aktiva arbetsmarknadsåtgärder eller till fasta jobb än vad som var fallet innan försöksverksamheten infördes. Förlängningen av försöksverksamheten är därför som vi ser det en riktig åtgärd. är vi av den uppfattningen att vunna erfarenheter visar på att det finns fördelar med att göra försöksverksamheten mera långsiktig. Den förlängning som föreslås är därför enligt vår uppfattning för kort och bör ökas ytterligare för att ge de lokala parterna bättre förutsättningar att planera och genomföra verksamheten och på ett verkningsfullt sätt långsiktigt understödja den nu inledda processen. Försöksverksamheten är nu förlagd till 28 kommuner med vilka regeringen i varierande omfattning tecknat avtal. Enligt vår uppfattning borde det ges möjlighet att vidga området till närliggande kommuner eller till hela län. Detta eftersom arbetsmarknaden i många fall inte följer kommungränsen och att det finns fördelar med att stimulera till samverkan inom hela arbetsmarknadsområdet och verka för ökad arbetspendling för att få bättre fungerande arbetsmarknader. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare förlängning av kommunernas medverkan i lokal samverkan om arbetsmarknadsutvecklingen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge möjlighet till att geografiskt vidga områden för lokal samverkan.
mot · GL02A235 · 1997-10-06 00:00:00 — Lokalisering av den 41:a arbetslöshetskassan I regeringens proposition En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring föreslogs att det utöver de kassor som finns och är knutna till arbetstagar- eller företagarorganisationer bör inrättas en konkurrensneutral a-kassa. Denna har till huvudsyfte att erbjuda medlemskap för dem som ännu inte fått fast fotfäste på arbetsmarknaden. Huvudmän för denna kassa ska enligt regeringens proposition vara rikstäckande organisationer på arbetsgivar- och arbetstagarsidan. Enligt propositionen skulle administrationen av denna kassa utföras av KAS-regionerna. beslutade enligt regeringens förslag. Vad vi erfarit pågår nu arbetet med att organisera uppbyggnaden av denna nya kassa. Fortsatt gäller att KAS-regionerna ska hantera utbetalningarna av ersättning till medlemmarna i denna kassa. Det innebär att det på dessa fyra orter även fortsättningsvis skall finnas en organisation för granskning av kassaärenden och utbetalning av ersättning. Men därutöver skall den 41:a a-kassan ha ett huvudkontor. Detta huvudkontor bör enligt vår mening lokaliseras så att det gynnar en aktiv regionalpolitik och jämnar ut sysselsättningen. Vi föreslår därför att huvudkontoret för den 41:a a-kassan lokaliseras till . Anledningen till vårt förslag är att väl motsvarar de behov av kommunikationer, utbildning, lokaler och personal, som erfordras vid en lokalisering av detta slag. har en lång erfarenhet av administration och förvaltning. har också under en följd av år förlorat många arbetstillfällen inom administration till följd av omfattande neddragningar inom den statliga sektorn. Därför skulle också det regionalpolitiska kriteriet uppfyllas med en lokalisering till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av den 41:a a-kassans huvudkontor till .
mot · GL02A237 · 1997-10-06 00:00:00 — Det svåraste problem som vi och nästan hela världen har att kämpa emot är arbetslösheten. I är den det största ekonomiska och sociala problemet. Regeringen bekämpar arbetslösheten med alla till buds stående medel. Enligt finns i ca 350.000 långtidsarbetslösa personer. De är personer som har aldrig haft något reguljärt arbete under . Av dessa personer har 250.000 inte haft ett arbete . Vi kan dra slutsatsen att det inte är lätt för dessa personer att skaffa sig ett jobb. Sannolikheten för att få ett arbete är väldigt liten. Skattebetalarnas kostnader för dessa arbetslösa är mycket höga. När tiden går försvagas individens kunskaper och färdigheter, och människorna får det svårare att anpassa sig i arbetslivet. Då är det den farligaste tiden för individen. Risken för missbruksproblem och kriminalitet ökar. Det gör att individen hamnar i en ond cirkel. Det är därför mycket viktigt att samhället av både sociala och ekonomiska skäl bryter den för individen farliga långtidsarbetslösheten. För arbetsgivare är det inte lätt att anställa en långtidsarbetslös person. För det första är arbetsgivaravgiften stor, för det andra har personen i fråga varit arbetslös mycket . Det gör att arbetsgivare är försiktiga. Många vågar inte anställa långtidsarbetslösa personer (hur duktiga de än är) på ansvarsfulla poster eftersom de kanske inte är lämpliga och då är det svårt att bli av med dem. Därför tror jag att det bli lättare om staten underlättar för arbetsgivare att anställa långtidsarbetslösa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts när det gäller anställning för långtidsarbetslösa.
mot · GL02A238 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbetsförmedlingens ansvar och befogenheter förändrades de lokala arbetsförmedlingsnämndernas funktion. Bl.a. fick kommunerna majoritet i nämnderna. Regeringen skrev också i den aktuella propositionen: Regeringen utgår ifrån att länsarbetsnämndernas styrelser ser en tillgång i de möjligheter som en utökad delegering till arbetsförmedlingsnämnderna kan ge i genomförandet av verksamheten. Ett utökat ansvar för arbetsförmedlingsnämnderna ökar påtagligt förutsättningarna för en lokal anpassning av verksamheten. Trots detta menar många kommuner att det inte fungerar tillfredsställande . Länsarbetsnämndernas delegationsförordningar kan förbättras och bli mera långtgående vad avser arbetsförmedlingsnämndernas befogenheter att besluta över arbetsmarknadspolitiska medel och åtgärder. Lättnader i regelverket avseende nämnda medel bör också övervägas. Detta för att optimera effekterna av tilldelade anslag. Möjligheterna att tillgodose de skillnader som finns runt om i landet och att använda mera s.k. okonventionella metoder för att öka människors förutsättningar för utbildning och arbete kräver större handlingsfrihet för de lokala arbetsförmedlingsnämnderna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökat ansvar och befogenheter för lokala arbetsförmedlingsnämnder.
mot · GL02A241 · 1997-10-06 00:00:00 — Det svenska biståndet är ett viktigt instrument för solidaritet och ansvarstagande gentemot utvecklingsländerna, samt länder i . Den industrialiserade världen som utgör cirka en femtedel av jordens befolkning använder fyra femtedelar av jordens resurser; inte minst detta faktum stärker betydelsen av insatser från svensk sida. Kontakten mellan människor ger oftast livslång personlig vänskap över gränser och ökar förståelsen för andras kulturer och beteende. Det är viktigt att människor möts i samförstånd och arbetar för gemensamma mål. Det ger en ökad förståelse för våra olika levnadsstilar och motverkar rasism och våld. Ett sätt att uppnå dessa viktiga mål är att ge människor möjligheten att genom samhällets försorg få göra frivilligarbete ute i världen, s.k. volontärtjänst. Speciellt för unga personer skulle detta vara en viktig insats och erfarenhet att göra världen bättre för kommande generationer. Vi skulle i få många goda ambassadörer som med bred erfarenhet och stort kunnande från världens olika hörn på ett sakligt sätt skulle kunna berika samhällsdebatten här hemma. Aktuella verksamhetsområden bör vara inom sjuk- och hälsovård, praktiskt hantverksarbete, jordbruksutbyggnad, rent vatten-projekt, energiområdet, skolprojekt, ekologisk odling, läran om fair trade-uppbyggnad, bykooperativ osv. Egentligen är det bara fantasin som sätter gränserna i alla de välbehövliga olika projekt som vore möjliga. Man skulle med t.ex. arbetslöshetsersättningen kunna få en grundutbildning och därefter göra tjänst i utlandet. När utbildningen var klar skulle man under erfaren ledning skickas ut för arbete i utlandet, i första hand under . Grundutbildningen skulle innehålla både teoretiska och praktiska inlärningskunskaper på skilda områden såsom länderkunskap, kulturmönster, sedvänjor, inriktning av utsedda projekt, förutsättningar för uppdraget, språk, mänskliga relationer, maskinkunskap, arbeta i gruppövningar under svåra förhållanden, mänsklig respekt för varandra, m.m. etablerade organisationer med t.ex. inriktning på ungdomar skulle kunna få denna möjlighet. Dessa organisationer har en etablerad kunskap och internationella kontakter. Många ungdomar skulle på detta sätt få möjlighet att verkligen få göra en insats till gagn för både dem själva och samhället. Verksamheten bör rymmas inom arbetsmarknadsområdets budgetramar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frivilligarbete i utlandet.
mot · GL02A242 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbete i stället för bidrag Trots de positiva tecken vi ser på arbetsmarknaden är situationen mycket allvarlig och arbetslösheten den största politiska utmaning vårt land mött i modern tid. Vi kan och skall inte acceptera arbetslösheten. Vi skall i stället på alla sätt motarbeta den. En av de åtgärder som vidtagits och som måste fortsätta att arbeta med är omfördelningen av resurser. betalades i a-kasseunderstöd ut och var 573 000 personer utan arbete. är det inte brist på arbete, utan i t.ex. kommuner och landsting så får de anställda slita allt vad de orkar och ändå inte hinna med allt som de skulle vilja göra. Vi måste därför fortsätta att slussa över medel från olika former av ersättningar till områden och ändamål som genererar arbete och välbehövlig service. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överförande av statliga medel från a-kasseersättningar till prioriterade verksamheter inom kommuner och landsting.
mot · GL02A243 · 1997-10-06 00:00:00 — Obalansen på arbetsmarknaden har varit kraftig . Arbetslösheten har fyrdubblats. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har ökat enormt. Under /96 var omkring 344 000 personer öppet arbetslösa vilket motsvarar av arbetskraften. Antalet personer i handikappåtgärder har varit relativt oförändrat. I genomsnitt sysselsattes 53 000 personer/månad, varav 48 000 hade anställning med lönebidrag och ca 5 000 osa. Antalet sökande med arbetshandikapp på arbetsförmedlingen (AF) och hos () har ökat markant . Andelen långtidsinskrivningar är högre bland sökande med arbetshandikapp än bland övriga sökande. Medelåldern för sökande med arbetshandikapp är också högre än för övriga. Arbetshandikappade sökande har också en lägre utbildningsnivå än övriga sökande hos arbetsförmedlingen. visar att samhällets kostnader för funktionshindrade eller arbetsoförmögna personer minskar när dessa genom rehabilitering och aktiva åtgärder får sysselsättning på arbetsmarknaden. Utredarna visar att rehabilitering är lönsam för samtliga aktörer inklusive staten ända upp till ett lönebidrag på . Skräddarsydda lösningar, som t.ex. lönebidrag och täckning av merkostnader hos , är både mänskligare och billigare än långtidssjukskrivning och för tidig pensionering. Lönebidragen är lönsamma för samhällsekonomin, i regel ger de tillbaka en och en halv gånger de satsade pengarna. En anställning hos ger en nettovinst på . Båda arrangemangen är dessutom oftast övergångslösningar, d.v.s. man slussas in på den ordinarie arbetsmarknaden. Det behövs således ett rejält tillskott av lönebidrag, så att de som finns på men anses kunna klara ett arbete med lönebidrag hos annan arbetsgivare får den chansen och att arbetshandikappade som står i kö på arbetsförmedlingar och arbetsinstitut med behov av lönebidrag får den hjälpen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inom ramen ge utrymme för tillräckligt antal lönebidrag.
mot · GL02A244 · 1997-10-06 00:00:00 — Dagens arbetsmarknad kännetecknas av en påtaglig tudelning. Å ena sidan är hundratusentals människor arbetslösa, å andra sidan arbetar de som har ett jobb ofta övertid. Obalansen mellan de arbetslösa och de arbetande blir på detta sätt ännu påtagligare när man tar hänsyn till arbetstiderna. Vi har fortfarande ett mycket högt övertidsuttag på den svenska arbetsmarknaden. motsvarade övertidsuttaget bland löntagarna i ungefär 80 000 heltidsanställda som endast hade frånvaro från arbetet med fem veckors semester. En stor del av detta övertidsuttag är inte nödövertid eller övertidsarbete som ej kan utföras av andra än de redan anställda. I stället borde arbetslösa få utföra arbetet så att vi i stället minskar arbetslösheten och ökar antalet sysselsatta. Det finns arbetsgivare som hävdar att det inte finns några arbetslösa som klarar av just dessa arbetsuppgifter som resulterar i övertid. Det kan ibland vara rätt och då är det ännu viktigare att dessa företag aktivt medverkar till att minska arbetslösheten. Dels genom att ange behoven av utbildning av arbetskraft, dels medverka till företagsförlagd utbildning. Dessutom borde företag som tar ut övertid medverka till finansieringen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att bl.a. utbilda arbetslösa så att dessa kan få en anställning som företaget kan minska övertidsuttaget. En övertidsavgift bör tas ut för att bidra till finansieringen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, dvs. övertidsavgift per netto övertidstimme med hänsyn till kompensationsledigt precis som hanteringen av övertidsjournalen . Detta skall inte tolkas som att det är fritt fram med övertid bara för man betalar en avgift. Arbetstidslag och arbetstidsavtal förändras ej i och med detta förslag till åtgärd. Förslaget innebär i stället en signal till arbetsgivarna att vi alla i samhället måste hjälpas åt att minska arbetslösheten var och en efter sina förutsättningar. Dessutom får de arbetslösa klara signaler från regering och riksdag att vi kommer med mer konkreta förslag till åtgärder för att minska arbetslösheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en övertidsavgift för att bidra till kostnaderna för att minska arbetslösheten.