mot · GL02Fi217 · 1997-10-06 00:00:00 — 4.2 Sparandets betydelse för individen Motiven för att spara är många. En del sparar för att förränta sitt kapital, andra sparar för att köpa en bil, ytterligare andra vill lägga upp en buffert för att kunna möta oförutsedda framtida utgifter. Allt fler inser också att endast ett privat sparande är en garanti för en trygg ålderdom. Inte minst den offentliga sektorns neddragningar och devalverade löften gör att medborgarna inte längre litar på ATP-systemet. En sparteori som rönt ökat intresse är livscykelsparandet. Enligt denna teori strävar hushållen mot att upprätthålla en viss konsumtionsprofil över en livscykel. En viktig slutsats i denna teori är att tillväxt i form av såväl en befolkningsökning som en ökning av hushållens inkomster (efter skatt) har en positiv effekt på sparandet. Hushållens disponibla inkomster utgör av BNP. Hur de fördelas mellan konsumtion realt och finansiellt sparande har stor betydelse för landets ekonomi. Hushållens finansiella och reala nettosparande, 19871997, Det tidigare skattesystemet har utpekats som en viktig faktor när det gäller hushållssparandets inriktning. Genom att systemet gynnade vissa sparformer och missgynnade andra fick det snedvridande effekter på sparandet. Innehav av aktier och banksparande missgynnades, medan sparande i egna hem, fritidshus, konst och diamanter gynnades. Dessa snedvridningar minskades drastiskt i samband med skatteomläggningen 1991 som syftade till en mer likformig beskattning av olika sparformer. Härmed ökade lönsamheten i det samhällsekonomiskt viktiga finansiella sparandet i aktier och bank på bekostnad av realsparandet i bostäder och kapitalvaror. Fördelningen av hushållens sparande är viktig. Ett finansiellt sparande innebär att hushållen avstår från reala resurser och istället lånar ut medlen till andra viktiga sektorer i samhället, där de kan användas till produktiva investeringar. Ett realt sparande å andra sidan innebär att hushållen ökar sin egen kapitalbildning, oftast i form av en bostad eller ett fritidshus. Sparkvoten i har legat på en låg nivå jämfört med de stora . Om man jämför sparkvoter för finansiellt sparande, blir skillnaderna ännu större. Det långvariga negativa sparandet i kombination med stora investeringar i bostäder och kapitalvaror gjorde att hushållen var kraftigt skuldsatta. Trots det positiva hushållssparandet är det därför långt kvar innan hushållen är skuldfria. 4.3 Sparandets betydelse för företagandet Den viktigaste förutsättningen för att såväl svenskt som utländskt kapital investeras i är att det råder ett gynnsamt näringsklimat. Moderata samlingspartiet har i andra motioner lagt fram förslag till hur ett sådant klimat skall åstadkommas inom ramen för den ekonomiska politiken och skattepolitiken, näringspolitiken, utbildningspolitiken och arbetsmarknadspolitiken. De svenska skatterna på riskkapital är mycket höga. I en studie av det totala skattetrycket på enskilt aktiesparande i 21 olika , inklusive , som genomförts av Aktiespararna konstateras: Trots att den svenska dubbelbeskattningen har lindrats i såväl bolagsledet (till 28 procents bolagskatt) som hos mottagaren (30 procents skatt) är den samlade skatten på utdelad vinst högre i än i genomsnittet för de 20 . Den totala skatten på utdelad vinst är i . Genomsnittet för de 20 är i vanliga inkomstlägen (000).--- Vad gäller måttligt stora reavinster (000) och vanliga inkomstlägen är beskattningen av reavinster i betydligt hårdare än i flertalet andra länder. Skillnaden är särskilt markant när det gäller långa innehav (). Reavinstskatten är i (oavsett innehavstid), vilket kan jämföras i genomsnitt hos övriga 20 och i genomsnitt hos övriga EU-länder (innehavstid , beskattningsbar inkomst 000).--- Även förmögenhetsbeskattningen skiljer sig markant mellan länderna. Endast 11 av totalt 21 undersökta länder har över huvud taget någon förmögenhetsskatt. Sammantaget innebär det att det samlade skattetrycket på långsiktigt aktiesparande uppgår till av totalavkastningen, vilket är dubbelt så mycket som i andra jämförbara länder. Konsekvenserna av denna överbeskattning kan bli förödande för . I en global ekonomi går det inte att diskriminera svenskt ägande och svenskt aktiesparande. som svenska företag förlägger stora delar av sina investeringar utomlands ser vi hur en allt större del av tidigare svenskägda företag tvingas söka utländska ägare på grund av det svenska skattesystemet. Den globaliserade ekonomin medför att de svenska hushållens sparande inte har samma betydelse för näringslivets utbyggnad som . För de mindre och medelstora företagen är emellertid det inhemska sparandet av stor betydelse. Det gäller framför allt vid nystartande och i ett tidigt uppbyggnadsskede. Här sker finansieringen ofta genom egna kapitalinsatser i form av belåning av eget hem, användning av egna sparmedel etc. Ofta ingår också familj, släkt och vänner bland finansiärerna. Ett av hindren för nyföretagandet i och ett skäl till att enmansföretag förblir enmansföretag står att finna i bristen på denna typ av kapital. Härigenom tvingas goda idéer och innovationer ut ur . Den bästa stimulansen för ett ökat hushållssparande är en ekonomisk politik som ökar hushållens disponibla inkomster och höjer realavkastningen på sparande efter skatt. En minskning av skattetrycket vidgar människors utrymme för att spara. En anpassning till förhållandena inom EU är dessutom nödvändig, om inte investeringskapitalet återigen skall strömma ut ur vårt land. Den socialdemokratiska regeringen har återfallit i en politik som försämrar förutsättningarna för hushållssparandet. En ökad sparvilja förutsätter stabila spelregler så att människor vågar spara långsiktigt. Sparandet bör premieras inte motverkas. 5 Den planerade pensionsreformen Enligt principbeslut skall den nuvarande pensionsordningen (folkpension plus ATP) successivt ersättas med ett avgiftsbaserat pensionssystem. Det kommer att vara konstruerat som ett fördelningssystem kombinerat med försäkringssparande i fonder. Av avgiften skall nämligen avsättas till individuellt fondsparande efter den enskildes val. Beräkningar av premiereservsutredningen tyder på att denna begränsade fonderade del kommer att höja pensionerna väsentligt. Den slutsats som kan dras av beräkningar som gjorts gällande avkastningen av fonderade medel i det reformerade pensionssystemet är att ett fullständigt eller ett till hälften fonderat system skulle tillåtit bättre pensionsnivåer till halva kostnaden eller mindre. De nu nämnda beräkningarna bekräftas av analyser gjorda av professor och IUI-ekonomen . Den tidplan som ursprungligen gjordes upp gällande lagstiftningsarbetet för det reformerade pensionssystemet har blivit försenad. Detta är allvarligt, inte minst för de generationer som kommer att få hela sin framtida pension från det nya systemet. De medel som skall avsättas till det fonderade försäkringssystemet får en försämrad avkastning genom en onödigt långvarig placering på räntebärande konto hos . fick de insatta medlen endast avista-räntan. är medlen placerade som om pengarna vore bundna . Hade den enskilde pensionsspararen i stället kunnat investera medlen i t.ex. aktiefonder, hade den reala avkastningen blivit betydligt högre. Svenska och internationella beräkningar tyder på att den reala avkastningen av en långsiktig aktieportfölj ligger än av en obligationsportfölj. Med ränta på ränta-effekter kan ett fåtal års sämre avkastning betyda mycket för pensionskapitalet för den som är . Informationen om pensionssystemet kommer att leda till möjligheter för den enskilde att fatta mer rationella sparbeslut. Pensionsavsättningar blir inte i första hand en fråga om skattehänsyn utan ett väl genomtänkt beslut om pensionsålder och pensionsnivå med en riskbuffert för sämre livsinkomst än beräknat. Från statens synpunkt är det angeläget med ett stabilt hushållssparande. Mycket talar också för att hushållens bättre och mer konkreta kunskaper om hur realtillväxt, inflation och kapitalavkastning kommer att påverka de framtida inkomsterna leder till en annan syn på beskattning, lönerörelser, företagsvinster och företagsinvesteringar etc. Hushållen får då en helt annan motivation att ta ansvar. Betydelsen av den avreglerade och snabbt globaliserade kapitalmarknaden skall inte underskattas. Genom en stor mängd mycket förfinade finansiella instrument kan placerare sprida sina risker på ett helt annat sätt . Svenska och internationella fonder, bankerna och andra kreditgivare, med många miljarder att placera, kan sprida sina risker över hela världen. 1970-talets hushållssparande var huvudsakligen inriktat på reala tillgångar i form av egna hem, fritidshus och kapitalvaror som delvis lånefinansierades. har hushållen dragit ner på sina reala tillgångar, slutat att låna och bygger därmed upp sina finansiella tillgångar. Att denna inriktning påverkar efterfrågan i ekonomin är uppenbart. Genom sin återställarpolitik har den socialdemokratiska regeringen förstört mycket av den grogrund för företagsamhet och företagande som den borgerliga politiken skapade. Värnskatten, uppluckringen av inflationsskyddet samt höjda kommunalskatter innebär att det återigen tas ut mycket höga skatter i , vilket kraftigt minskar möjligheten till privat sparande. Exempel på höjda skatter på sparande är den återinförda dubbelbeskattningen på utdelningar, höjd reavinstskatt på aktier samt den nya förmögenhetsskatten. Dessutom har villkoren för pensionssparande och kapitalförsäkringar försämrats. Fastighetsskatter av olika slag är ytterligare ett sätt att beskatta sparande och investeringar för såväl medborgare som företag. Sammantaget har Socialdemokraterna efter sin återkomst till regeringsmakten höjt skatter på arbete och sparande med . Genom drastiskt ökade skatter och försämrade förutsättningar för privat sparande har bidragsberoendet befästs. Aldrig har så många varit beroende av bidrag som . Återigen skall svenska folket berövas möjligheten att genom arbete och sparande förkovra sig och bygga en egen trygghet för framtiden. Det privata sparandet utnämns till ett hot mot det offentliga sparandet och tillväxten. Därför anses det nödvändigt att den privata sparkvoten sjunker. Detta framgick tydligt redan i regeringsförklaringen . Genom att i debatten beskriva det privata sparandet som att "pengar läggs på hög" bereds marken för fortsatta ingripanden och indragningar. Det finns inte någonting som Socialdemokraterna fruktar mer än att det i skulle uppstå ett i verklig mening folkligt ägande. 7 Moderat politik för privat ägande och sparande 7.1 Ett spritt ägande Få marknader är så världsomspännande och konkurrensutsatta som finansmarknaden. Därav följer att det är helt naturligt för såväl stora som små sparare att investera sina pengar med ett globalt perspektiv. I en allt mer global ekonomi kommer såväl stora som små placerare att kräva god avkastning och förutsägbart risktagande på sina investeringar. I takt med att allt fler svenskar inser att de statliga kollektiva systemen för sparande inte kommer att ge medborgarna den trygghet och den levnadsstandard som utlovats har det privata sparandet ökat. behöver ett uthålligt högt privat sparande. Det innebär att politiken måste inriktas på att skapa god tillväxt och en långsiktig balans i bytesbalansen. Ett högt, spritt hushållssparande leder till en effektivare kapitalförsörjning, räntabla investeringar, mindre beroende av centrala beslut och en bättre fungerande marknadsekonomi. Balans, i stället för överskott, i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln behöver inte betyda ett lägre totalt sparande i ekonomin, snarare tvärtom. Vår politik innebär lägre skatter på arbete. Det betyder att medborgarna får pengar över till att spara själva när skatten är betald. Vår politik innebär även lägre skatter på sparande varför det kommer att bli mer attraktivt att spara själv, såväl i aktier som på banken och i privata pensionsförsäkringar. Individen har dessutom möjlighet att välja risknivå och därmed potentiell avkastning på sina investeringar, exempelvis aktier i början av arbetslivet och banksparande när pensionen närmar sig. Ett privat sparande ger individen både möjlighet till bättre avkastning och större trygghet än det statliga sparandet, vilket ju visat sig inte räcka till de utfästelser staten gjort exempelvis i form av pensionsåtaganden. Det är dessutom det privata sparandet och risktagandet som måste utgöra basen för näringslivets decentraliserade riskkapitalförsörjning och därmed för investeringarna och tillväxten i ekonomin. 7.2 Sparandets betydelse för individen Det finns åtminstone två skäl för hushållen att fortsätta spara i minst samma omfattning som . Dels är skuldsättningen fortfarande oroväckande hög hos många hushåll, vilket gör dem känsliga för höga räntor, dels finns det tydliga tecken på att statens trygghetssystem inte kan leva upp till löftena att förse medborgarna med ett fullgott försäkrings- och pensionssystem. Att bygga upp ett privat sparande har visat sig nödvändigt för att kunna behålla en god levnadsstandard över livscykeln. Möjligheten att spara en del av sin inkomst i ett eget privat sparande är en av grundpelarna i ett flexibelt och väl fungerande trygghetssystem. I takt med att de offentliga försäkringssystemen vittrar sönder eller anpassas till nivåer som kan liknas vid grundtrygghet ökar kraven på möjligheter för medborgarna att kunna spara till en stor del av sin egen trygghet, kompetensutveckling, boende och ålderdom. En mer flexibel arbetsmarknad som bland annat innebär återkommande perioder av vidareutbildning förutsätter ett ökat privat sparande. Hushållens sparande ökade till en nivå som närmade sig den som är gängse i andra demokratiska industriländer. Denna sunda utveckling borde stimuleras. Det är därför oroande att hushållssparandet åter minskar. 7.3 Generellt gott sparklimat Hushållens sparande är inte ett hot mot samhällsekonomin. Tvärtom utgör ett högt och stabilt hushållssparande en grundförutsättning för att medborgarna skall kunna styra och ta ansvar för sin egen ekonomi och därmed känna ekonomisk trygghet. Syftet med den moderata sparpolitiken är att skapa ett generellt gott klimat för privat sparande, med regler och skatter som är internationellt konkurrenskraftiga och stabila över tiden. Att staten uppmuntrar och underlättar enskild förmögenhetsbildning skall också ses som ett led i en politik syftande till att ge hushållen möjligheter att återta en del av det ansvar för den framtida tryggheten som missköts av det allmänna. Uppgiften kan också beskrivas som att det gäller att öka det personliga ansvaret och grundlägga goda vanor. Bland de åtgärder vi föreslår för att skapa ett generellt gott klimat för sparande märks avskaffandet av dubbelbeskattningen, en avveckling av förmögenhetsskatten samt en minskning av fastighetsskatten som på skall avskaffas. Vi vill dessutom återgå till de regler som gällde 1994 för sparande i aktier och andra värdepapper. 7.4 Nya spar- och försäkringslösningar Det borde vara möjligt att finna en bred politisk samsyn när det gäller ett framtida socialförsäkringssystem med tydliga privata spar- och försäkringsinslag. Två olika system bör diskuteras mer ingående. Vi presenterar alternativen nedan och ser dem som ingångsvärden för en kommande studie. Det ena systemet har som utgångspunkt obligatorisk försäkring vid inkomstbortfall som beror på sjukdom/arbetsskada och arbetslöshet. Grunden för förslaget måste vara att alla yrkesverksamma skall omfattas av en allmän trygghetsförsäkring, vars syfte är att erbjuda grundläggande skydd vid tillfälliga förluster av förvärvsinkomster. Systemet bör utformas med utgångspunkten att det ger ett skydd vid inkomstbortfall upp till en viss nivå och att den enskilde ges möjlighet att efter egen prioritering tilläggsförsäkra sig. Denna frivilliga försäkring skall vara möjlig att teckna individuellt för att komplettera det offentliga skyddet. Det problem som föreligger med en överefterfrågan på försäkringsskydd via den politiska marknaden reduceras genom att tilläggsförsäkringar prissätts på en fri marknad. När enskilda direkt betalar kostnaderna för en del av sitt försäkringsskydd minskar också överutnyttjandet. Att den enskilde själv har ett delansvar för sitt inkomstskydd ökar också tryggheten. Tilläggsförsäkringarna bör vara skilda från den allmänna försäkringen. , försäkringsvillkor, allmänna krav och självrisk bestäms via privaträttsliga avtal mellan parterna. Det är knappast en uppgift för politiska beslut att ange den närmare utformningen av dessa tilläggsförsäkringar. Det skall dock även vara möjligt åtminstone inledningsvis för de allmänna försäkringskassorna att erbjuda dessa tilläggsförsäkringar. En alternativ lösning är olika former av individuella sparkonton. har bland annat medborgarkonton, livscykelkonton och kompetenskonton diskuterats i olika sammanhang. Det viktigaste är inte vad sparformen kallas, utan vad den innehåller. Det vore av värde att utreda hur olika sparkonton skulle kunna ersätta eller komplettera andra delar av försäkringsskyddet. I korthet skulle ett sparkonto för t.ex. tillfälliga inkomstbortfall eller för vård och omsorg kunna konstrueras på följande sätt. I stället för att betala in avgifter i ett offentligt försäkringssystem och genom försäkringskassorna få sina förmåner vid behov, innebär sparkontot att man avsätter samma avgifter till ett eget personligt sparkonto. förändras saldot på kontot. visar det ett överskott, ibland ett underskott, beroende på personliga förhållanden. Över en livscykel torde det dock bli en jämn nivå på sparsaldot. Kontot måste självfallet kompletteras med ett offentligt försäkringsskydd för dem som på grund av t.ex. funktionshinder eller andra skäl inte har arbetsinkomst. Eftersom denna sparkontoform ger den enskilde möjlighet att själv prioritera en del av sitt skydd är det väsentligt att man skapar ett gott sparklimat. Därutöver vill vi premiera två typer av långsiktigt bundet sparande, startsparande och pensionssparande. Vi vill därför föreslå införande av ett startsparande för barn och ungdomar. På konton, som är spärrade för uttag intill , skall föräldrar och släktingar kunna sätta in upp till ett visst belopp, t.ex. . Vidare kan ungdomars inkomster från feriearbete o.dyl. föras in på kontot. Någon typ av tak får övervägas. All avkastning på kontot bör vara skattefri medlen inte får disponeras. På detta sätt kan barnen ges en trygg start i vuxenlivet. upplöses startsparkontot och pengarna kan användas för t.ex. utbildning eller bostad. Möjligheter ges också att överföra hela eller delar av startsparandet till ett medborgarkonto. Regeringen bör ges i uppdrag att framlägga förslag med denna inriktning. Marknaden för pensionssparande och pensionsförsäkringar har utvecklats . Konkurrensen har ökat och det finns ett betydligt större urval av olika alternativ än . Denna utveckling mot nya och mer individuellt anpassade försäkringsformer och distributionskanaler kommer säkerligen att fortsätta, inte minst som en följd av internationaliseringen. Det nya pensionssystemet, som enligt överenskommelsen mellan Socialdemokraterna och de borgerliga partierna skall vara i kraft , innebär att den enskilde kommer att vara bättre informerad om sitt pensionssparande än . Därmed kommer också rationella beslut att kunna fattas om de eventuella pensionsförsäkringar som därutöver kan bli aktuella i varje enskilt fall. Den växande insikten om att ATP-systemet inte kommer att ge den utlovade tryggheten ger anledning till ett ökat långsiktigt sparande i . Många blivande pensionärer vill säkert öka sin trygghet och bättra på sin framtida pension med ett privat tillskott. infördes ett individuellt pensionssparande (IPS) i bank som, under förutsättning att det var bundet i räntebärande papper och aktier, fick samma gynnade skatteställning som försäkringssparande. De senaste kraftiga höjningarna av skatt på sparande men också den konfiskatoriska engångsskatt på pensionsspararnas pengar som en tidigare socialdemokratisk regering gjorde sig skyldig till innebär att det finns många pensionssparare som ser som ett alltför riskabelt land att placera sina framtida pensionspengar i. Detta är illavarslande. Ett långsiktigt sparande i är en förutsättning för tillväxt och välstånd. Sparandet behövs för att få till stånd investeringar, för att försörja företag med riskkapital och för att bygga upp små som stora familjeförmögenheter som i sin tur är en förutsättning för fler familjeföretag. Det är därför alarmerande att så mycket av pensionssparandet nu sker utomlands. Även om är medlem i EU kommer det inte att sparas och investeras i om inte villkoren är lika bra eller bättre än EU-snittet. Marknaden för livförsäkringar är fortfarande jämförelsevis stel i . Det sammanhänger med att alla livbolag måste vara ömsesidiga. När det inte föreligger något vinstintresse, blir det inget incitament till förnyelse. Konkurrensen skulle öka om livförsäkringsrörelse fick drivas i aktiebolagsform. Det skulle då bli möjligt att sätta räntan under risk. utgår alla bolag från en kalkylränta på , vartill kommer möjligheten till återbäring. Utomlands är det vanligt att bolaget i stället erbjuder en garanterad ränta på exempelvis . Blir avkastningen på gjorda placeringar mindre, får bolaget stå för mellanskillnaden, medan det får behålla den om avkastningen blir större. I förening med fördelaktiga återlåneregler har detta visat sig vara en attraktiv sparform i bl.a. . Unit-link-försäkringarna erbjuder numera ett varierat utbud av placeringsmöjligheter. En annan önskvärd modell vore ett sparande med sikte på förvärv av bostad i samband med övergången från yrkesverksamhet till pensionärstillvaro. Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utreda de närmare detaljerna för det ovan skisserade pensionssparandet och återkomma till med förslag. äger varannan svensk aktier, antingen genom direkt ägande eller genom någon typ av aktiefond. Närmare var tredje vuxen svensk äger andelar i någon typ av aktiefond och nästan lika många äger börsnoterade aktier. Bara ökade antalet aktiesparare med cirka 500 000 personer. Det innebär att sammantaget cirka 3,8 miljoner svenskar är aktieägare i någon form. Som framgått ovan av Aktiespararnas jämförande undersökning av det totala skattetrycket på långsiktigt aktiesparande i 21 , inklusive , är det svenska samlade skattetrycket på långsiktigt aktiesparande av totalavkastningen jämfört med i genomsnitt för de övriga 20 länderna. I motion 1997/98:Fi205 föreslår Moderata samlingspartiet att dubbelbeskattningen på utdelade och kvarhållna vinster i bolagen avvecklas. Dagens, och än mer morgondagens, arbetsmarknad kommer att kännetecknas av ett närmare samband mellan den enskilde anställde, arbetets organisation och genomförande och företagets framgång. De anställda kommer att ha ett större personligt ansvar för arbetsuppgifterna och resultatet. Det är då också rimligt att de skall kunna få del av företagets vinst. Av denna anledning har många företag med anställda, kollektivt eller enskilt, avtalat om att dessa skall göras delaktiga i företagens vinst. Härigenom blir medarbetarna direkt delaktiga i företagets resultat. Genom att på detta sätt sprida det individuella ägandet och stärka känslan av samhörighet inom företaget kan lönsamheten förbättras. Sparandet ökar och intresset för fortsatt sparande kan stimuleras. För Socialdemokraterna utgör vinstdelningssystem ett problem. De rubbar förutsättningarna för den övergripande ambitionen att utjämna inkomster. De leder till enskilt sparande och enskild kapitalbildning och strider därmed mot arbetarrörelsens kollektivistiska grundsyn. Socialdemokraterna har därför konsekvent genomfört åtgärder i syfte att försämra förutsättningarna för vinstdelning genom att göra dem dyra för arbetsgivaren och mindre attraktiva för arbetstagaren. Moderata samlingspartiet har konsekvent motsatt sig sådana försämringar.