mot · GL02U808 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U808av () Transport- och kommunikationsfrgorna rr mycket konkretavillkor fr mnniskors vardag och fretagens produktion. Deberr frutsttningarna fr nationell och regional utveckling,effektivitet och miljanpassning. De berr frutsttningarnafr industrins, handelns och transportaktrernas lokalisering iett allt mer integrerat . Arbete och boende vljs oftamed regionerna som bas. Drfr r dessa frgor centrala.Den svenska infrastrukturen fr transport och kommunikation behverfrbttras och utvecklas i frga om alla former av samband, internationelltsvl som mellan och inom landets olika regioner. Srskild uppmrksamhetkrvs fr den roll som terminaler och andra brytpunkter kan spela fr attbygga upp sammanhngande fysiska transportsystem samt s k pfarter till deinformationstekniska systemen inom hghastighet och bredbands-kommunikation.En frndring och utveckling r srskilt angelgen att stadkomma motbakgrund av att de nuvarande strukturerna tillkommit medmindre interaktion ver grnser n nu och d rrligheten generellt varbetydligt lgre fr bde personer och gods. Infrastrukturen ger lsningar somvarar och olyckligtvis nnu lngre. En ngot annorlundatillmpning och mer effektivt utnyttjande av befintliga strukturer och resurserbr kunna stadkommas p flera omrden och leda till frbttrad konkurrens-kraft och goda miljeffekter.I det framvxande "nya" framstr det regionala perspektivet pinfrastruktur och dess betydelse fr olika ntverk allt tydligare. I enfrndring av planeringsprocesserna i riktning mot regionala samband avfysiska och kommunikativa ntverk vxer kraven p mer tydliga ml,prioriteringar fr effektivitet samt delegering fr ett bttre utnyttjande avkompetens. Erfarenheterna frn , bl.a. Region ,pekar bl.a. p att regionala visioner kan tjna som ett instrument fr attinformellt styra utvecklingsinsatser p olika hll.Fr den stsvenska regionens nringsliv, med en utrikeshandel ver-stigande riksgenomsnittet, r tillgngen till effektiva transportsystem iluften,p marken och till sjss samt anpassade informationssystem av allra strstabetydelse, inte minst fr mjligheterna att bibehlla och ka konkurrens-kraften i en perifer del av . Bde gods- och persontransporternagenomgr frndringar i en takt som frvntas ka ven ,frndringar som berr sammansttning, organisationsformer och geo-grafiska mnster. Mot bakgrund av de tendenser till kat logistikmedvetandesom finns inom nringslivet och de krav p transportsystemen som vissabranscher och varuslag stller blir sambandet mellan nringslivets utvecklingoch regional utveckling tydligt.Integreringen mellan olika lnkar i en varas vg frn tillverkning till kundkommer att ka i omfattning och betydelse. Tillverkning, lager, hanteringoch transporter utgr lnkar i ett system dr materialadministrativa metoderinfrs fr att optimera verksamheter utifrn bl.a. ekonomi, milj, skerhet,frekvens och service. Ur transportsynpunkt r dessa frndringar av storbetydelse och ett resultat av ett grnslst produktionstnkande.Tiden blir fr nringslivet en allt viktigare konkurrensfaktor. Uttrycket "tidr pengar" fr drmed strre aktualitet i dagens och morgondagens samhlle.Svl exakta leveranstider som korta ledtider, dvs tid mellan order,tillverkning och leverans, har betydelse i valet av leverantr. Drmedpverkas formerna fr transporter och deras lokalisering geografiskt.Den geografiska koncentrationen inom olika produktionsprocesserfortstter att ka. Strre fretag inom tillverkning, handel och transport-tjnster tenderar att samla verksamheterna till ett begrnsat antal platser.Detta fr till fljd att ven transporterna koncentreras till huvudstrk ellerkorridorer. Skalekonomi och balanserade godsflden tillsammans med hgtillgnglighet r viktiga argument fr olika integrerade transportformermellan land och sj.Vad det nu handlar om r att positionera den stsvenska regionen fr attuppn kraft i internationella program och projekt fr utveckling avstersjregionens handel och transportflden. En sammanhllen strategi fratt p bsta stt tillvarata regionens resurser i form av nringsliv,forsknings-resurser och infrastruktur r en ndvndighet. Det r ocks ndvndigt attskerstlla fortsatta investeringar i regionens infrastruktur inom angivnaomrden och transportstrk.Ett stt att arbeta vidare med en tydlig strategi fr den stsvenska regionenoch stersjomrdet r tillskapandet av en srskild stersjakademi ianslutning till i Linkping-Norrkping. har en motionav liknande karaktr som denna p olika stt avfrdats av , bl a medmotivet att r ofrhindrat att ta initiativ i denna frga. Frganom en stersjakademi kan dock inte ses som ett isolerat intresse fruniversitetet Linkping-Norrkping utan det handlar om ett nationelltintresse fr att ge std t ett kvalificerat utbildnings- och utvecklingsarbeteavseende stersjomrdet. Srskilda medel fr en sdan utveckling brdrfr ansls fr att mjliggra en sdan utveckling. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om utformningen av en policy fr utvecklingen av stersjomrdet,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att utreda formerna fr en till i Norrkpinganknuten stersjakademi.1