mot · GL02Jo228 · 1997-10-06 00:00:00 — Den yrkesmässiga trädgårdsodlingen utgörs av små ochmedelstora företag med produktion av köksväxter,krukväxter, snittblommor, frukt, bär samt plantskoleväxter.Odlingen sker dels i växthus, dels på friland.Enligt genomförda trädgårdsinventering avseendeförhållandena framgår att 3 729 företag hade en trädgårdsodling somomfattade minst 200 kvm växthusyta eller minst 2 500 kvm frilandsareal.Odling i växthus förekom vid 1 414 företag medan 2 869 företag bedrevträdgårdsodling på friland. Den totalt odlade arealen uppgick förväxthusodlingen till 3 394 191 kvm och frilandsarealen till 13 412 ha.Växthusföretagen hade 1996 i genomsnitt 2 200 kvm växthusyta vilket ären ökning med 200 kvm. Frilandsföretaget har i genomsnitt ökatmed 0,8 ha till 4,7 ha under samma tid.Produktionsvärdet baserat trädgårdsräkning har beräknats tillca . Detta fördelar sig på växthusodlingen med och på frilandsodlingen med 900 miljoner kronor.Antalet sysselsatta inom trädgårdsodlingen uppskattas till ca 27 000personer, motsvarande ca 10 000 årsverkan. Av dessa var ,motsvarande ca 22 000 personer, deltidsarbetande. Endast 5 000 personerredovisades som heltidssysselsatta.Av den kortfattade redovisningen framgår att trädgårdsföretagensstrukturella situation kännetecknas av små företag med hög andelsäsongsysselsättning. När utvecklingen i våra konkurrentländer gått motväsentligt större företag har utvecklingen i vårt land i detta avseende i stortsett avstannat . I är växthusföretagen igenomsnitt fyra gånger större än det svenska genomsnittet. I ärväxthusföretagen i genomsnitt dubbelt så stora. I analyser avkonkurrenssituationen inför EU-medlemskapet framhöll bl.a. att företagsstorleken väsentligt borde öka i den svenska odlingen föratt åstadkomma en rationalitets- och lönsamhetsutveckling som möjliggjordeen långsiktig överlevnad för branschen.Det är viktigt att trädgårdsnäringen i sin konkurrenssituation inte fortsatthalkar efter i utvecklingen genom att belastas med skatter och avgifter sominte motsvaras av en likformig kostnadssituation i konkurrentländerna.Aktuella beräkningar visar att växthusodlingen i genom miljö- ochenergiskatter kostnadsbelastas så mycket som i grannlandetDanmark medan växthusodlingen i i stort sett helt saknar dennakostnadsbelastning. På motsvarande sätt belastas frilandsodlingen i Sverigegenom skatter och avgifter mer än så starkt som i och caåtta gånger så mycket som i Holland.Om ytterligare hänsyn tas till dessa båda konkurrentländers möljligheterför nationella eller gemenskapsstödda investerings- och produktutvecklings-stöd och möjligheter till att med samhällets hjälp kollektivt finansierautvecklings- och marknadsfrämjande verksamhet så blir den svenskaträdgårdsodlingens konkurrenssituation än mer anmärkningsvärd.Trädgårdsnäringen i vårt land har till följd av de klimatiska förhållandenaoch odlingstradition i kombination med högt utvecklad företagskompetensmycket goda förutsättningar att utveckla en exportproduktion inom i förstahand men också på en större europeisk marknad. Lyckade försök tillsådan export har sedan EU-inträdet skett för grönsaker, krukväxter ochplantskoleväxter. Potential torde finnas även för bär och växthusodladegrönsaker.En förutsättning för att fortsätta denna trend är emellertid att även desvenska företagen i ett längre perspektiv upplever att konkurrenssituationenkan förbättras och att detta inte bara blir avhängigt en eventuell ökning avskatter och avgifter i andra länder utan i första hand bygger på att de svenskaproduktionsbelastande skatterna och avgifterna likformas med demsom gäller i konkurrentländerna.Vi konstaterar, mot bakgrund av de fakta vi tagit del av, att svenskträdgårdsnäring verkar med en betydande konkurrensnackdel. Höga elskatter,dieseloljeskatter, gödsel- och bekämpningsmedelsskatter utgör en hårdbelastning.I andra motioner från Moderata samlingspartiet föreslås sänkning avdiesel- och drivmedelsskatterna och vi kräver också en utvärdering avhandelsgödselskatten som vi anser starkt kan i frågasättas.Vi utgår från att den utredning, som på bl.a. vårt förslag kommit till stånd- med uppgift att utreda trädgårdsnäringens konkurrenssituation - skall läggafram förslag om åtgärder för att tillvarata och främja trädgårdsnärings-företagens utveckling. Regeringen bör därefter återkomma till medförslag.Säsonganställd arbetskraftInom den yrkesmässigt bedrivna trädgårdsodlingensysselsätts ett stort antal personer underskördearbetet. skall stora volymer avt.ex. jordgubbar, äpplen, päron m.m. skördas. Det är oftasvårt, och i vissa fall helt omöjligt, att klara detta arbete medsvensk arbetskraft, varför odlarna ofta under skördetidenmåste söka arbetskraft som kommer hit från andra länder.Odlarna tvingas betala fulla sociala avgifter för dessa, trotsatt de inte får tillgodogöra sig hela vårt trygghetssystem.Största delen av dessa avgifter måste därför betecknas somvarande ren skatt. Vi anser att frågan om nedsättning avsociala avgifter för säsonganställd personal bör bli föremålför utredning. Det är också viktigt att i detta sammanhangpåtala behovet av konkurrensneutralitet från andra EU-länder.Vi anser också att frågan om en höjning av den avgiftsfria gränsen, som ärkopplad till basbeloppet, också bör bli föremål för utredning. Senast ensådan höjning gjordes var , och då från till 1 000kronor.Det är också angeläget att administrationen gentemot myndigheterna görsså enkel och effektiv som möjligt, som åtgärderna måste vara klartmotiverade. Som exempel kan nämnas att en odlare, från skattemyndig-heterna, har fått påtalat att införskaffa skattejämkningsbesked även förskolbarn som enbart arbetar med skördearbete, och detta trots attvederbörande väl känner till barnens och familjernas situation i övrigt. Vianser att de administrativa regelverken bör analyseras i syfte att förenklasvad gäller säsongarbetskraften. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den säsonganställda arbetskraften inom trädgårdsnäringen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklingar i regelverken för trädgårdsnäringen.