mot · GL02Ub807 · 1997-10-06 00:00:00 — De fritidspedagoger som ocks deltar idessa verksamheter skulle kunna bli en viktig resurs fr ungdomar som avolika skl tillhr en riskgrupp med tanke p alkohol, narkotika ochkriminalitet. Betydelsen av en trygg kvarstende vuxenkontakt, etablerad fre12 rs lder, kan vara avgrande fr den pojke eller flicka som under tonrenhamnar i sociala situationer som r oskra och riskfyllda. Dennasamordningsmjlighet br uppmrksammas och de formella frut-sttningarna borde finnas inom ramen fr redan pbrjade gemensammaprojekt fr de olika sektorerna. Kanske kan initiativet och samordningen idetta fall lggas vid lnsstyrelserna. Frgan br belysas och frslag tillpraktiska lsningar tydliggras fr att underltta fr kommunerna att utnyttjade frdelar som den utkade fritidsverksamheten vid skolorna kan ge.Tillsyn av skolanBeslut och ansvar fr skolans verksamhet hardecentraliserats. Mycket av tidigare S:s uppgifter har frtsver p kommuner och enskilda skolor. Detta gagnarmjligheterna till lokala initiativ och utnyttjande av lokalafrdelar. Det stimulerar ocks till strre engagemang iskolfrgor i kommunerna och vid de enskilda skolorna.Skolan har ocks genomgtt storafrndringar i sin verksamhet, med nya skolplaner, etc. Dettahar dessutom skett i nr skolorna i mnga kommunerftt vidknnas mycket kraftigt minskade ekonomiskaresurser. Decentralisering av verksamhetsplaneringen, nyaskolplaner och minskade resurser r, var och en, frndringarsom borde leda till kad uppmrksamhet p elevernassituation. Tillsynen borde i en sdan situation skrpas s attelevernas rttigheter till likvrdig utbildning och trygghet iskolan kan garanteras.Skolverket har huvudansvaret fr tillsynen av skolan. Kommunerna haransvar fr att den direkta tillsynen sker. Det naturliga vore att ,med ett vergripande ansvar, tillser att kommunerna fr information om vadsom frvntas av dem och sedan kontrollerar att kommunerna verkligenbedriver en aktiv tillsyn enligt anvisningarna. har ftt ett myckettydligt uppdrag att frbttra tillsynsarbetet. Detta arbete har pbrjats ochbrvidareutvecklas i snabb takt.Fr nrvarande sker tillsynen endast i vissa mycket snva avseenden, somligger nra kraven p tillstnd att driva skola. Tillsyn av undervisningensinnehll och kvalitet, frekomst av mobbning, mjligheter till elevdemokrati,resurser fr barn med ls- och skrivsvrigheter, risk fr otillbrligindoktrinering, tillgng till god skolhlsovrd, etc. frekommer i alltfr litenutstrckning.Frgan om tillsyn aktualiseras i och med att mnga fristende skolortillkommit under de senaste ren. Kommunerna har ingen tillsyn avfristende skolor och , som ansvarar fr tillsynen, har mycketglesa besk och ett alltfr grovmaskigt bedmningsnt. Inte minst med tankep de fristende skolornas framtid och den ryktesflora som vuxit fram kringvissa av dessa skolor (speciellt de med skolans verksamhet frankrad i ngonspeciell religion), borde tillsynen ske med extra stor omsorg. Elevernasrttigheter, enligt vad skollagen som helhet omfattar, mste garanteras venvid fristende skolor. Miljpartiet r fr en mngfald av pedagogiskametoder och speciella inriktningar. Vi vill emellertid inte medverka tillfristende skolor dr samhllets tillsyn sviktar och elevernas rttigheter ochpersonliga integritet inte kan garanteras av samhllet. tillsyn brallts utkas s att den ven tcker undervisningens innehll och socialafrhllanden vid skolan.Fristende och kommunala skolor, en dynamiskorganisation av kommunens skolvsendeUtvecklingen av den kommunala skolan gr i riktning motkad decentralisering av ansvaret, strre frihet fr denenskilda skolan att utveckla egna ml och undervisningsstt.Skolan skall ha en egen arbetsplan. Varje skola betraktassom en sjlvstndig enhet med eget ekonomiskt ansvar.Frldraaktiviteten stimuleras. har nyligenbeslutat om mjligheter att inrtta styrelse medfrldramajoritet vid en skola. De kommunala skolorna hartagit ett stort steg i riktning mot den frihet och detegenansvar som tidigare bara de fristende skolorna haft.Den nya friskolereformen ger friskolorna samma ekonomiskavillkor som de kommunala skolorna har men med bibehllenfrihet. Genom frndringarna i det kommunala skolvsendetkommer friskolorna och de kommunala skolorna att ing i ettdynamiskt system som har delvis sammanfallande intressen.Utvecklingen av den svenska skolan kan ske genomsamverkan mellan skolor som har olika verksamhetsprofiler.Frdelning av anslag till skolor sker inom kommunen enligt avkommunerna utarbetade resursfrdelningsmodeller dr frdelningen skermed hnsyn tagen till barnens behov. Anslagens storlek terspeglar olikasociala faktorer och antal barn med speciella behov. Genom den nyafriskolereformen gller frdelningssystemet gemensamt fr kommunalaskolor och fristende skolor. Eftersom systemet med resursfrdelnings-modeller r relativt nytt skall ges i uppdrag att kontrollera attkommunerna verkligen uppfyller kraven p att ha tydliga och offentligtredovisade resursfrdelningsregler fr bidrag till skolor.Den fristende skolans pedagogiska verksamhet utgr ett viktigt bidrag tilldet pedagogiska arbetet inom kommunen och kan i det msesidiga utbytetofta fungera som banbrytare och anvisa nya alternativ fr pedagogiken vid dekommunala skolorna. Det r drfr ocks naturligt att kommunen upplterutrymme fr friskolorna att beskriva sin pedagogiska verksamhet i denkommunala skolplanen.GymnasieskolanProblem och mjligheterGymnasieskolans organisation och innehll har under denfrra mandatperioden genomgtt stora frndringar. Den nyaordningen tillter stor variation inom givna ramar. Dettaskapar goda frutsttningar fr lokala frndringar avgymnasieskolan med ledning av de erfarenheter som vxerfram. Tyvrr genomfrdes reformen alldeles fr snabbt utanmjligheter fr skolledningar och lrare att anpassaorganisation och undervisningsmetodik till de delvis helt nyaarbetsuppgifterna med nya kategorier elever.Gymnasiekommittn, med uppdrag att flja gymnasieskolansutveckling, har avgivit sitt slutbetnkande vilket tillsammansmed rapporter visar att mnga gymnasieskolorhar lyckats vl med sina nya uppgifter men ocks att det pmnga hll freligger allvarliga brister som krveromedelbara tgrder. Det r frmst tv grupper av elever somdrabbas. Den ena gruppen r elever p yrkesfrberedandeprogram som i undervisning i krnmnen mter krav somdelvis sammanfaller med dem som utformats fr elever p deteoretiska programmen (passerar vissakurser med icke godknt resultat). Hr handlar det omutslagning i stllet fr utveckling av unga mnniskor. Denandra gruppen utgrs av de elever som gr teoretiskaprogram och skall vidare p olika hgskoleutbildningar.Mnga av dessa har p grund av konkurrenslget vidantagningen till universitet och hgskolor en mycket tungstudiebrda, som lgger hinder i vgen fr andra aktivitetersom unga mnniskor behver fr sin personlighets- ochsociala utveckling.Det arbetas fr hgtryck i gymnasierna fr att komma till rtta medproblemen. Fr att den nrmaste framtiden skall passeras utan att nyarskullar drabbas krvs emellertid redan nu tgrder. Miljpartiet freslr attlrare och skolledare fr ytterligare mjligheter till effektiva fortbildningariorganisatoriska och metodiska frgor i den nya gymnasieskolan med exempelfrn gymnasier som lyckats bemstra problemen. Miljpartiet anslr ocksfr detta ndaml srskilda medel under A4 () i partietsbudgetmotion.BetygssystemetNr betygen infrdes hvdades att de hade tv funktioner,dels som motivationshjande pedagogiskt inslag och delssom urvalsinstrument fr antagning till hgre studier. D ens stor del av eleverna p vissa kurser inte nr ens tillgodknt r betygen motivationssnkande. Eftersomhuvuddelen av eleverna p de teoretiska linjerna har de tvhgsta betygen fungerar inte heller dr betygen sommotivationshjande och inte heller som urvalsinstrument,ven om de vore reliabla. De diskriminerar inte p dennaniv. Dessutom tillkommer att betygskriterierna r mycketvaga och allmnt formulerade med resultat att lrare tolkarbetygsanvisningar p mycket olika stt. I det tidigare, s.k.relativa, betygssystemet antogs eleverna varanormalfrdelade ver betygsskalans olika steg. I det nyasystemet r det sannolikt i stllet s att en stor del avvariationen i betyg beror p att det r lrarnas tolkning avbetygsniverna som varierar (och frmodligen rnormalfrdelad).Ingen underskning av betygens reliabilitet eller validitet har gjorts. Vi vetallts inte i vilken utstrckning betyg r att lita p; de r frmodligen ganskaslumpmssiga och godtyckliga. Ngon underskning av huruvida betygensger ngonting om elevens frmga att tillgodogra sig hgre utbildningeller p framtida yrkesframgng finns inte. Tidigare studier av andrabetygssystem har inte kunnat pvisa ngot nmnvrt samband med studie-eller yrkesframgng. Det finns inget skl att tro att det nya systemet, medsina vagare betygsanvisningar och kriterier, skulle vara bttre i dessaavseenden.Betygssystemet har sledes, helt i linje med vad Miljpartiet hvdade ddet infrdes, visat sig olmpligt. Betygen br tas bort och ersttas med andraformer fr bedmning ven nr det gller antagningsfrfaranden. Om intedetta gr av politiska skl s mste under alla omstndigheterkunskapskraven och reglerna fr betygssttning ses ver. Miljpartietfreslr att en utredning tillstts med uppdraget att mycket skyndsamt fresltgrder s att betygssystemet i gymnasieskolan kan avskaffas eller starktreduceras.Studiernas innehll och upplggningAllmnt sett r gymnasiestudierna verbelastade medkunskapsstoff och alltfr litet utrymme finns fr estetiskverksamhet, studier av livsfilosofiska frgor, etc. Detta rallvarligt med tanke p att gymnasiestudierna gller enperiod i mnniskans liv d hon r som mest ppen frkonstnrliga upplevelser, skande och undrande infr destora livsfrgorna och i frd med att ta det stora klivet in ivuxenvrlden. Det r drfr viktigt att innehllet i programoch kurser ses ver. Inte minst gller detta de storakrnmnenas omfattning. Krnmnena mste ocks infrgas,d v s anpassas till innehll och metodik efter de program deskall ing i. Relevant matematik, engelska etc ser ganskaolika ut fr den som lser p industriprogrammet, textil,hotell och restaurang eller gr naturvetenskapligt program fratt bli lrare i fysik. Denna infrgning och drmedsammanhngande variationer i betygskriterierna ryms heltinom ramen fr gllande lroplaner och krver inga ndradelagar eller regler.Det r ocks tydligt att timplanerna p mnga hll haft en alltfr styrandeinverkan. Studierna skall vara mlstyrda och det antal timmar som en elevbehver fr en viss kurs skall kunna anpassas efter den enskilde elevensbehov. kat elevinflytande och nya undervisningsformer medindividualiserad undervisning r tv viktiga inslag i gymnasieskolansutveckling. Omstllningen stller stora krav p skolledning och lrare.Srskilda resurser fr utvecklingsarbetet finns i rets budget men rotillrckliga. Miljpartiet freslr en ytterligare frstrkning av denna post.APUEn viktig del i gymnasieutbildningen utgr denarbetsplatsfrlagda utbildningen (APU). Den har srskildbetydelse fr de yrkesfrberedande programmen och brbyggas ut ytterligare. Tyvrr har mnga gymnasier haft storaproblem med att bygga upp en meningsfull APU. Svlfretag som skolledning saknar tradition p omrdet och detbehvs ytterligare information och vgledning om hur etteffektivt samarbete med ortens fretag byggs upp och ettgemensamt APU formas. Miljpartiet freslr att man ifrsta skedet koncentrerar insatserna frn p att fden redan beslutade APU att fungera och frst drefterutreder mjligheterna till en utkad APU som ett led i enbttre yrkesfrberedande utbildning.ModersmlMnga elever har ett annat sprk n svenska som modersml.Deras situation br uppmrksammas speciellt. Mycket av detsom anfrts om modersmlsundervisning fr idenna motion gller ven gymnasieskolan. Fr den gruppgymnasieelever som nnu ej tillgnat sig svenska sprketsvl att de kan flja undervisningen i alla mnen r detviktigt att std kan ges i de mnen dr s behvs.Modersmlsundervisning, som ett av flera mnen som kanvljas inom ramen fr individuellt val, br ocks gnasspeciell uppmrksamhet.Allmnna mlDet finns en stor risk att den fortsatta uppfljningen avgymnasieskolans utveckling fr en slagsida mot kontroll avmneskunskap i betyg mtt. Det r viktigt att man iuppfljningen av den nya gymnasieskolan venuppmrksammar vriga aspekter p skolans uppgifter. Eleversom lmnar gymnasieskolan skall framfr allt ha med sig enstark lust att lra, en vrdnad fr livet och frstelse frlivsvillkoren p jorden och sin egen plats i ett historiskt ochekologiskt sammanhang samt en djupt frankraddemokratisk grundsyn. Gymnasieskolan fr inte brista i dessasina viktiga huvuduppgifter.Universitet och hgskolaAllmntSvl grundutbildning som forskarutbildning och forskningvid universitet och hgskolor har genomgtt mycket storafrndringar . Antalet studerande har katoch verksamheterna expanderat bl a genom utvecklingen avflera sm och medelstora hgskolor. Universitet ochhgskolor har ftt vsentligt kad beslutsrtt i en rad frgor.Under innevarande r har ytterligare avregleringargenomfrts eller freslagits och ledningsfunktionerna harfrbttrats i syfte att ka mjligheterna fr en rationaliseringoch modernisering av verksamheterna.De politiska mlsttningarna med utbyggnaden har dominerats av tvproblem; den hga arbetslsheten och bristen p hgkvalificerad arbetskraftfr nringslivet. Stora ekonomiska insatser har gjorts fr att ka antaletutbildningsplatser i grundutbildningen och frstrka den tillmpadeforskningen (frmst genom inrttande av lntagarfondsstiftelserna ochdelfinansiering av olika EU-projekt).Den frda utbildnings- och forskningspolitiken har lett till flera allvarligaproblem. Underdimensioneringen av svensk grundforskning, sedd i relationtill den tillmpade forskningen, har kat. Den successiva kningen av antaletstuderande, med mer heterogena och delvis nya elevkategorier, har inneburitatt en revolution av grundutbildningen har smugit sig p universitet ochhgskolor utan att dessa haft mjlighet att stlla om till den nya situationen.Kompetenta lrare saknas, de gamla undervisningsformerna r inte lmpligafr de nya arbetsuppgifterna, antagningssystemets ramar har sprngts,administrationen av studiemedel till de studerande klarar inte de storastuderandegrupperna, etc. Den stora satsningen i form av 60 000 nyautbildningsplatser borde ha frberetts bttre och har som det nu r ftt ettdrag av paniktgrd.I rets budgetproposition freslr regeringen en rad olika tgrder i syfteatt frbttra genomstrmningen och kvalitn i utbildningarna. Bland annatfresls en genomgripande reglering av forskarutbildningen. Detta frslaghar mycket stora brister. Risken r stor att regeringen genom sina satsningarupprepar 1960-talets misstag - att genomfra en snabb expansion utantillgng p kompetent personal och lmpliga undervisningsformer och sedanpermanenta systemet. Om inte universitet och hgskolor n en gng skalllsas upp och tappa utvecklingspotential s mste rrligheten i systemet kasvsentligt. Om dagens problem r brist p kompetenta lrare s rmorgondagens problem just bristen p rrlighet.Vad gller innehllet i utbildningarna fresprkar regeringen entraditionell, nringslivsinriktad linje. Satsningarna p teknisk-naturvetenskaplig utbildning, medicin och i viss mn IT r mycket stora meden rad aktiva stimulanstgrder. Ngon djupare analys av behovet av andrautbildningar grs ej. Detta rimmar illa med det alltmer uppenbara kravet pen omstllning mot en ekologiskt och socialt lngsiktigt hllbarsamhllsutveckling. Hr borde frgor om miljkunskap och kunskap omgrundlggande biologiska livsbetingelser, internationell frankring avmneskunskaper, vetenskapsteoretiska frutsttningar fr mnskligt vetandeoch handlande och behovet av tvrvetenskapliga (mngvetenskapliga)utbildningar behandlats ingende och lett till frslag som bttre gagnat enframsynt utveckling av svensk utbildning och forskning.Kvar str dock det faktum att rets budget i ekonomiskt hnseende innebrrelativt goda mjligheter fr universitet och hgskolor vad gllergrundutbildning och i viss mn forskarutbildning och forskning. ven omexpansionen krver stora organisatoriska och metodiska omstllningar s rfrutsttningarna genom de avregleringar som skett inte orimliga.Situationen fr universitet och hgskolor liknar i viss mn den situation somgymnasieskolan befann sig i infr genomfrandet av gymnasiereformen frfyra r sedan. Erfarenheterna frn det reformarbetet kan vara till nyttaspeciellt med tanke p behovet av frndringar av undervisningsmetodiken.En utkad kunskap om och samverkan med gymnasieskolan r ven av andraskl en viktig del i utvecklingsarbetet inom grundutbildningen vid universitetoch hgskolor.GrundutbildningGrundutbildningen har tidigare omstrukturerats med i vissaavseenden goda resultat. Ett myller av linjer har reduceratstill en mer flexibel struktur. Bristande verskdlighet r dockfortfarande ett problem liksom svrigheter frtvrvetenskapliga utbildningar ver fakultetsgrnserna.I och med att antalet studerande har kat och kommer att ka nnu mer, saccentueras behoven av en anpassning av undervisningen till de nyabetingelser med stora heterogena grupper och nya studerandekategorier.Kraven p lrarnas undervisningsskicklighet kar och sjlva undervisnings-metoderna mste i mycket hgre grad n tidigare anpassas till de enskildaelevernas olika grundfrutsttningar.Det r nu dags att ven hgskollrarna fr en professionalitet inomundervisningsomrdet. Miljpartiet freslr att det inrttas en srskildhgskollrarutbildning (en termin initialt). Denna utbildning skall ledas averfarna hgskollrare med stort intresse fr utveckling av metodik frundervisning av vuxna. Den skall vara frlagd till hgskolan och ha godamjligheter till praktiska vningar; hela utbildningen skall ske i nraanknytning till verkliga undervisningssituationer. En sdan utbildning kanocks fylla en lucka i utbildning av lrare fr vuxenutbildning utanfruniversitet och hgskolor.Frgan om infrande av en hgskollrarutbildning aktualiserar den mervergripande frgan om bristen p lrarutbildning fr vuxenstuderande.Behovet har tydliggjorts i samband med den mycket stora kningen avantalet vuxenstuderande p gymnasie- och grundskoleniv inom ramen frKunskapslyftet. En kning med nrmare 200 000 vuxenstuderande inomdetta omrde stter problemet p sin spets. Vi terkommer till frgan underavsnittet om vuxenutbildning, dr krav stlls p en ordnad vuxenlrar-utbildning.YrkesutbildningMnga yrkesutbildningar r frlagda till universitet ochhgskolor med motiveringen att utbildningen skall varaforskningsanknuten. Det r emellertid lngt ifrn sjlvklartatt detta har gagnat alla yrkesutbildningar. Mngautbildningar frflackas och blir otydliga genom att lrare iutbildningen har sina kvalifikationer inom mnesomrdetsvetenskapliga del men kanske saknar den yrkesmssigaerfarenheten. Mnga klagar ver att utbildningar inte ger enyrkesidentitet, att undervisande personal inte duger somyrkesfrebilder, att undervisningen inte sker i nra kontaktmed den verklighet som yrket sedan gller, etc.Lrarutbildningen r ett bra exempel p en yrkesutbildning som i mngafall drabbats hrt av att den frdes till universitet och hgskolor. Ofta harutbildningen blivit splittrad p en mngd olika institutioner ochpraktikmjligheterna r ofta bristflliga. Undervisningens tyngdpunkt mstefrskjutas mot den praktiska verksamheten i skolmiljn ochteoriundervisningen br p ett helt annat stt n fr nrvarande knytassamman med erfarenheterna frn den verkliga skolvardagen. Det handlar omatt erstta en splittrad, ngot verklighetsskild utbildning med en samlad,praktiskt inriktad, dr lrarna br ha stor yrkeserfarenhet och drlrarkandidaterna redan frn brjan fr mjlighet att utveckla sin identitetsom lrare. Att lrarhgskolorna utvecklas mot egna sammanhllna enheter,att anknytning till vningsskolor strks och praktikinslagen strks etc, rnaturligtvis inte ngot hinder fr att de har en nra anknytning till ettuniversitet eller en hgskola. Frdelarna med en sammanhllenlrarutbildning med egen tydlig hemvist r mnga; bland annat skulle den gegoda frutsttningar fr en adekvat skolforskning genom att lrarhgskolor iegen regi kan utveckla svl skolforskning som forskarutbildning.Miljpartiet freslr att en utredning tillstts fr att ta fram frslag till enlmplig utformning av yrkesutbildningar (varvid speciellt de utbildningarsom nu r frlagda till universitet och hgskolor skall uppmrksammas).Utredningen br ocks utarbeta frslag till hur dessa utbildningar bstlokaliseras och struktureras. Erfarenheterna frn den nu pgendefrsksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning br drvid srskiltbeaktas.LrlingsutbildningSom ett led i utvecklingen av verklighetsanknutna,eftergymnasiala yrkesutbildningar med hg kvalitet framstrregeringens frslag i utvecklingsplanen om en modernlrlingsutbildning som en intressant mjlighet. Miljpartiethar i olika sammanhang tidigare freslagit terinrttandet avlrlingsutbildningar. motioner har vi redovisatriktlinjer fr en sdan utbildning, utgende frn erfarenheterfrn andra lnder som lnge haft lrlingsutbildningar, t exTyskland, och men med en anpassningen tillden svenska arbetsmarknaden. Den form avlrlingsutbildning som regeringen diskuterat iutvecklingsplanen avser frmst gymnasialalrlingsutbildningar, knutna till gymnasieskolan och medskolan som huvudman. Detta r en viktig del men fr attlrlingsutbildning skall bli ett kraftfullt instrument i svenskyrkesutbildning mste ven de eftergymnasialalrlingsutbildningarna utvecklas. Fr mnga utbildningar rdet d naturligt att huvudansvaret lggs p fretag ellerbranschorganisationer, fr andra kan utbildningenshuvudman vara en folkhgskola, en hgskola, en kommunalfrvaltning etc. Erfarenheterna frn frsken medkvalificerad yrkesutbildning br hr kunna vara till stor hjlpnr det gller att finna lmpliga organisationsformer. Det rocks viktigt att arbetsmarknadens parter stimuleras att aktivtdeltaga och ocks ta initiativ till utvecklingen av olikalrlingsutbildningar. Hr br regeringen kunna ta ett ansvarfr att i ett initialskede underltta processen.StudiestdDe nya formerna fr studiestd som fresls iStudiestdskommittns betnkande br kunna ge storafrdelar jmfrt med de gamla. De leder inte till en orimligskuldsttning och amorteringsplanerna borde innebra enbttre frdelning av kostnaderna ver tiden. Regeringen haravvaktat med proposition i rendet. Reformen r viktig ochbrdskar eftersom de nuvarande nackdelarna ackumuleras.Alltfler studerande hamnar i en orimlig skuldflla och statensframtida frluster vid avskrivningar av ej amorteradestudieln kar. Det r angelget att ett frslag enligt denfrdigbehandlade utredningen lggs till snarast.Studenternas valmjligheterMjligheter att fritt vlja mneskombinationer vidhgskolestudier mste frbttras. Kurserna br utformas satt det i strre utstrckning n vad som r fallet gr attkombinera mnen frn olika fakulteter ochvetenskapsomrden, t.ex. tekniska mnen med biologi ochpsykologi, kunskapsteori med medicin o s v. Universitetenbr ka samordningen i kursplaneringen och frbttrainformationen till studenterna om olika mjligheter tillmneskombinationer. Universiteten br ocks efterstrva entydligare profilering s att landets resurser samlas tillkraftfulla enheter. Kurser inom specialomrden br varappna fr studerande frn andra universitet och hgskoloroch en kad rrlighet hos studenter r viktig. I dettasammanhang aktualiseras ter frgan om sominte lngre finansieras ver statsbudgeten. Den gamla formenav br terinfras just fr att ka mjligheterna frstudenter att studera vid olika universitet och hgskolor.Den nuvarande proceduren fr antagning av studerande till hgreutbildning har stora brister. Hgskolornas institutioner har att hantera storamngder anmlningar vid terminsstarten och den slutliga antagningenfrsenas ofta . Detta medfr att mnga studerandeanlnder till sina studiegrupper s sent att de fr ptagliga svrigheter atttillgna sig det stoff som redan behandlats. Fr att reducera en ondigadministrativ brda fr institutionerna och eliminera de genom frseningarnauppkomna studiehindren mste rutinerna fr antagning bli betydligteffektivare.