mot · GK02N27 · 1997-04-03 00:00:00 — På grund av exceptionella förhållanden har 1996 omräknatstill normalår.Tabell 6: ("1996" Förändring )a) Nybyggda anläggningarb) Utnyttjande av kapacitet i 1996 existerande anläggningarPrognoser för elanvändningen är alltid behäftade med risk förstora felbedömningar. har vi fått leva med kraftigaöverskattningar. Sålunda bedömde myndigheterna 1972 elanvändningen1990 till (CDL-2). Facit blev trots en massivsatsning på subventionerad el. Miljörörelsens motsvarande bedömninglåg på ("").7.1.1 PropositionenPropositionen belyser i huvudsak planerade omställningsåtgärder underde närmaste fem åren, under vilka två kärnkraftreaktorer skall avvecklasoch statligt investerings- och forskningsstöd, m.m. på ca 7 miljarderkronor skall satsas. Regeringen redovisar ingen fullständig elbalans somvisar hur elen från de två kärnkraftsblocken skall kompenseras. Det gårdock att från olika uppgifter i propositionen ungefär rekonstruera hurman har tänkt sig ersättningen. Se kolumnen "Prop. " i tabell d.Nedläggningen av innebär ett totalt produktionsbortfall på drygt7,. Av dessa skall kompenseras genom en minskad el-användning och drygt genom tillförsel av ny produktionskapacitet.Den minskade elanvändningen åstadkoms till en mindre del genomkonvertering av elvärme till fjärrvärme (1,) resp. av direktel tillvattenburna system (inte preciserat). Den större delen av minskningen, enligt propositionen, kan åstadkommas genom minskad elanvändningi elpannor i fjärrvärmeanläggningar.Den nya elproduktionen i propositionen fördelar sig på biobränslebaseradkraftvärme (0,), vindkraft (0,) och småskalig vattenkraft(0,). Därutöver nämns två nya fossilgaseldade kombicykelanlägg-ningar i resp. , som tillsammans enligt vår uppskattning kange drygt /år.Om den minskade användningen av elpannor ersätts med oljeeldning, lederdetta tillsammans med den ökade användningen av fossilgas till ett ökatårligt utsläpp av koldioxid med ca enligt vår bedömning.Det är en konsekvens av kärnkraftsavvecklingen som inte är acceptabel.7.1.2 förslag: de närmaste fem årenMiljöpartiet anser att en rimlig politisk dagspolitisk bedömning är attmålet formuleras så att ytterligare enkärnkraftreaktor avvecklas utöver de av regeringen föreslagna. Dettaligger också bättre i samklang med vad Linje 2 utlovade. Vi hävdarbestämt att detta skall göras utan att de totala utsläppen av koldioxidökar. Genom att aktivt använda energibeskattning och i vissa fall högreinvesteringsstöd är det fullt möjligt att nå detta mål. Detta visas ikolumnen "" i tabell d.Nedläggningen av tre reaktorer kan innebära ett produktionsbortfall på ca12,el, något beroende på vilka reaktorer som läggs ned. Härav täcks7,genom minskad elanvändning och genom ny elproduktion.Den minskande elanvändningen erhålls i denna beräkning på följande sätt.De höjda energipriserna leder till energisparande och en effektivareelanvändning i industrin och bebyggelsesektorn (2,). Eluppvärmningersätts med fjärrvärme eller individuell biobränsleeldning, kompletterad medsolvärme (). Elanvändningen i fjärrvärmeverkens s.k. avkopplingsbaraelpannor minskas drastiskt ().Den nya elproduktionen fördelar sig på vindkraft (1,) och nybyggdbiobränslebaserad kraftvärme (1,) samt utnyttjande av outnyttjadkapacitet för biobränsleeldning i befintliga kraftvärmeverk ().En del av den minskade elanvändningen är avstängning av fjärrvärme-verkens s.k. avkopplingsbara elpannor. Detta leder förmodligen till ökadfossilbränsleanvändning. Detta kan bara accepteras om de ökade koldioxid-utsläpp detta leder till kompenseras på annat sätt. Det blir en effekt av denökade användningen av biobränslebaserad kraftvärme. Vid produktionen av3,el i nya och befintliga anläggningar enligt ovan, produceras ocksåungefär biobränslebaserad fjärrvärme. Av dessa motsvarar 2 TWhden ökade användningen av fjärrvärme som konverteringen från elvärme gerupphov till. Resterande kan användas till minskad oljeanvändning ifjärrvärmenäten, vars koldioxidutsläpp ungefär motsvarar effekterna av denminskade elanvändningen i fjärrvärmenäten.Totalt innebär vår beräkning ett ökat årsbehov (inkl förluster) av bio-bränslen för drift av kraftvärmeverk med ca inom fem år.7.1.3 bedömning: fram till slutlig avvecklingAtt exakt ange hur en fullständig avveckling av kärnkraften skallgenomföras är inte möjligt. Kolumnen "Vid omställningens slut" i tabelld kan dock ge en ungefärlig inriktning, som borde kunna vinna politiskmajoritet även i dagens riksdag.Nedläggningen av samtliga tolv kärnkraftreaktorer innebär ett produktions-bortfall på ca el vid normalårsutnyttjande. Härav täcks 39 TWhgenom minskad elanvändning och genom ny elproduktion.Den minskande elanvändningen erhålls i denna beräkning på följande sätt.De höjda energipriserna leder till energisparande och en effektivareelanvändning i industrin och bebyggelsesektorn (). Eluppvärmningersätts med fjärrvärme eller individuell biobränsleeldning kompletterat medsolpaneler (). Elanvändningen i fjärrvärmeverkens elpannor minskas(). Ökat elbehov för transporter, främst på räls, motsvaras i stort settav minskade distributionsförluster i elsystemet.Den nya elproduktionen fördelar sig på vindkraft (), nybyggdbiobränslebaserad kraftvärme (), utnyttjande av outnyttjad kapacitetför biobränsleeldning i befintliga kraftvärmeverk () samt övrigt(effektivisering av befintlig vattenkraft, samt industriellt mottryck, totalt2 TWh).Konverteringen av elvärme och utbyggnaden av ny produktionskapacitetkräver att totalt ytterligare biobränsle ianspråktas för el- ochvärmeproduktion, se tabell e. Det är ungefär den mängd biobränslen som kanberäknas stå till förfogande om en försiktighetsstrategi med ekologiskahänsyn skall kunna upprätthållas, som en viss del av biobränsle-potentialen avsätts till biobränslen för fordonsdrift. I tabellen förutsätts attknappt hälften av den tillkommande biobränslebaserade elproduktionen skeri anläggningar med biogasteknik, där elutbytet är ungefär lika stort somvärmeproduktionen. Resterande del sker med konventionell teknik därelproduktionen är ungefär hälften av värmeproduktionen.Tabell E. Tillkommande årlig biobränsleinsats (TWh)Tabell 7: (Totalt varav )Totalt sett minskar användningen av fossila bränslen inom industri- ochbebyggelsesektorn med ca enligt tabell f, vilket motsvarar enminskning av koldioxidutsläppen med drygt 1 miljon ton.Tabell F. Minskade årliga utsläpp av koldioxid (TWh).7.2 Tabell 8: (Förändring (TWh) )7.3 Sammanfattning av det gröna programmet för ekologisktbärkraftigt energisystemSom tidigare framhållits är höjda energiskatter inom ramen för enskatteväxling det viktigaste enskilda styrmedlet för att främja enomställning av energisystemet. Skatteväxlingen förskjuter, i vissa fall påett radikalt sätt, konkurrenskraften mellan olika energislag, samtidigtsom den allmänt gör energiförbrukning dyrare och därmed ger incitamenttill energibesparing och-effektivisering. Som komplement till skatteväxlingen behövs ocksåandra styrmedel i form av lagstiftning och statliga bidrag tillinvesteringar, forskning, m.m.Behovet av statliga bidrag är starkt beroende av vilka incitament somligger "i botten" i form av höjda energiskatter inom ramen för enskatteväxling. Regeringen har i propositionen preciserat ett förslag för denärmaste 5-7 åren på ca . Eftersom propositionen saknarnågon uttalad inriktning när det gäller energibeskattningen, antar vi attregeringen menar att de preciserade förslagen till statliga bidrag skall varatillräckliga för att uppnå de uppställda målen utan de extra incitament som enstörre skatteväxling skulle medföra. Vi kommer att område för områdegranska regeringens förslag från den utgångspunkten.Vi kommer också att område för område presentera våra motförslag. Dettagörs i två varianter, utan respektive med en ökad energibeskattning inomramen för en skatteväxling. Varianten med en ökad energibeskattning är denvi i första hand yrkar på bör genomföras. Om vårt förslag till en ökadenergibeskattning med skatteväxling skulle falla vid riksdagsbehandlingenföreslår vi i andra hand bidrag enligt varianten utan en ökad energi-beskattning. Dessa bidrag måste då, naturligt nog, vara högre.De stödåtgärder till investeringar vi föreslår är inte av permanent karaktär.De är stimulanser för att understödja och påskynda en utveckling somfortgått även utan statliga bidrag. Det är alltså inte fråga om att upprätthållaen i grunden olönsam produktion, utan snarare att forcera en expansion.Investeringsstöden är tidsbegränsade till för att motverka eventuellaprisstegringar på grund av bidragen. Principen bör vara att stödnivåernasuccessivt trappas av då marknaden nått en punkt då utvecklingen drivs itillräcklig takt av sig själv.Våra förslag till statliga bidrag sammanfattas i tabell g och kommenterassedan i detalj i följande avsnitt.Tabell G. Behov av statliga anslag till omställning av energisystemetLäsanvisning: I kolumnen ", Med skvxl" anges hur högabidragsnivåer och anslag bör vara om bifaller vårt förslag tillökad energibeskattning inom ramen för en skatteväxling. Detta är vårthuvudförslag. I kolumnen ", Utan skatteväxling" anges våraförslag om avslår förslaget om ökad energibeskattning.Tabell 9: (Bidragsnivå Anslag )huvudförslag innebär ett något högre statligt stöd änregeringens förslag. Tillsammans med incitamenten från en skatteväxlingleder detta till att energiomställningen kan få en snabbare takt och längrelångsiktig uthållighet. Utan skatteväxling bedömer vi att det statligastödet måste ökas med åtminstone för att få sammaeffekt.7.4 Åtgärder för att minska elanvändningenVår bedömning av effekten av de nedan redovisade åtgärderna förminskad elanvändning är en minskad årlig elanvändning om överen 5-årsperiod.Totalt bedömer vi att potentialen är minskning av elanvändningenför att kompensera avvecklad produktion av kärnkraftsel.7.4.1 Bidrag för konvertering från elvärme samt bidrag tillfjärrvärmeanslutningTotalt förbrukas ca el för uppvärmningsändamål i bostäderoch lokaler.Enligt bedömningen i en rapport från är det, medhänsyn till fastigheternas belägenhet m.m., möjligt att konvertera ungefär12 TWh av den nuvarande eluppvärmningen till fjärrvärme. Därutöver är detmöjligt att konvertera ytterligare ungefär från oljeeldning,kombipannor och annan uppvärmning till fjärrvärme.Ur miljösynpunkt är konvertering till fjärrvärme främst intressant om detger en ökad användning av biobränslen i fjärrvärmenätet, dels för produktionav värme, dels för samtidig produktion av elektrisk kraft i kraftvärmeverk.Det är inte i första hand värmeunderlaget som är den begränsande faktornför utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärme. Det är troligen snararetillgången på biobränslen. För att klara den långsiktiga kärnkraftsav-vecklingen anser vi därför att inriktningen bör vara att i första handkonvertera de elvärme som är möjliga till fjärrvärme. Därutöver börytterligare elvärme kunna konverteras till individuell biobränsle-eldning och till solvärme.Inriktningen för den närmaste femårsperioden bör vara att konvertera2 TWh elvärme, huvuddelen till fjärrvärme. Detta kräver enligt vår bedöm-ning statliga bidrag och anslag enligt tabell h.Tabell H. Konvertering av elvärme. Förslag till bidragsnivåer och anslag(milj kr)Tabell 10: (Bidragsnivå Totalt anslag )Bidraget för byte till vattenburet system avser hus med direktverkande elsom inte är möjliga att ansluta till fjärrvärme. Bidrag på avkostnaderna skall enligt propositionen kunna utgå för byte avvärmeanläggning till vattenburet system samt för anordning förvärmeackumulering. Däremot skall inget bidrag lämnas förvärmeproduktionsanläggning, t.ex. panna, värmepump ellersolvärmeanläggning, inte heller för installation av skorsten om det blirnödvändigt.Att byta värmesystem är förenat med stora kostnader. Vi befarar att detföreslagna bidraget på inte är tillräckligt för att göra bytet privat-ekonomiskt intressant, i synnerhet som det inte gäller själva värme-produktionsanläggningen och eventuell skorsten. Bristen på ekonomiskastyrmedel i form av högre energiskatter i regeringens förslag gör det särskilttroligt att det föreslagna bidraget inte är tillräckligt. Med den skatteväxlingviföreslår är det större chans att incitamenten för ett byte blir tillräckligtstortmed ett bidrag på . Om vårt förslag om skatteväxling avslås börbidraget vara minst 40 %.Vi föreslår att bidraget även skall kunna utgå till panna/eldstad förbiobränsle, för skorsten till sådan panna samt för solvärmeanläggning.När det gäller konvertering till fjärrvärme föreslår inte regeringen någrabidragsnivåer utan vill avvakta föreslagen försöksverksamhet. Vi kan anslutaoss till detta under förutsättning att det inte drar ut för långt på tiden.Eftersom försöken skall genomföras , bör beslut fattassenast . Även här gäller att bidragsnivån är beroende av vilkennivå på energiskatter som ligger "i botten".Vi anser att man i utformningen av stödet för konvertering till fjärrvärmebör överväga att använda teknikupphandling för att göra omställningenbilligare. Ett prestationsbundet stöd direkt till energileverantörerna skullekunna vara ett sätt att ge dem incitament att effektivt driva omställningen.Regeringen har inte närmare preciserat hur man har beräknat detföreslagna anslaget på 1 650 milj. kr för femårsperioden.Vår inriktning är som ovan nämnts att åtminstone elvärme börkonverteras , huvuddelen till fjärrvärme. Det motsvarar ca100 000 småhus. Den genomsnittliga kostnaden för konvertering av direkt-elvärme till fjärrvärme i ett småhus uppskattas i Fjärrvärmeverksföreningensrapport till ca inkl. moms. Härav ligger i huset och resten föratt distribuera fjärrvärmen fram till huset. Vid konvertering till individuelluppvärmning bortfaller fjärrvärmedelen men tillkommer kostnader förvärmekälla och ackumulatortank. En del hus som kommer att konverteras tillfjärrvärme har redan vattenburen eluppvärmning och där blir konver-teringskostnaden lägre. Om man vid en grov uppskattning räknar medinvesteringar på i genomsnitt per hus, blir den totala kostnaden förkonverteringen . För en bidragsnivåpå fordras ett anslag på . Utan höjda energiskatterkrävs ett högre bidrag på åtminstone , vilket kräver ett anslag på2 800 miljoner kronor.7.4.2 Energirådgivning m.m.Det borde vara självklart att alla kommuner hade såväl energi- sommiljörådgivare (de minsta kommunerna kan ha gemensamma). Detidigare obligatoriska energirådgivarna tillkom på statligt initiativ 1977,men drogs in i de flesta kommuner när det statliga bidraget upphördeefter . Att spara på energi och effektivisera vår användning är intebara en , utan också en nationell och internationellangelägenhet.På central nivå bör den kommunala energirådgivningen upp medspecialkompetens och resurser för att stödja kommunerna utifrån derasvarierande förutsättningar. Vidare bör det vara en viktig uppgift för denstatliga energimyndigheten att initiera och stödja energirådgivning viamiljöorganisationer, branschorganisationer, yrkesförbund m.fl.När regeringen nu är beredd att återuppta den energirådgivning vi sedanlänge krävt, vill vi understryka att det är ett långsiktig åtagande som kräverkontinuitet, fasta politiska signaler och en successivt uppräknad anslagsnivå.Vi föreslår inledningsvis , totalt 375 miljonerkronor till energirådgivning. Till central information ochrådgivning föreslår vi , totalt 60 miljoner kronoröver . Sammantaget innebär detta tillenergirådgivning m.m.Vi delar regeringens bedömning beträffande vikten av kunskapsför-medling, provning, testning och märkning av energikrävande produkter.40 miljoner kronor bör anvisas för detta ändamål under en femårsperiod.7.4.3 Teknikupphandling av energieffektiv teknikNUTEK:s arbete med teknikupphandling av energieffektiv teknik påenergiområdet har varit framgångsrik. Detta åttaåriga uppbyggnadsarbeteraseras nu i och med att det nuvarande programmet läggs ned och ersättsmed åtgärder med väsentligt lägre ambitionsnivå.Miljöpartiet anser att man bör fortsätta på det gamla teknikupphand-lingsprogrammet och tilldela det rimliga resurser, ,totalt . Ett sätt att utveckla det befintligateknikupphandlingsprogrammet är att bredda det avseende internationellsamverkan, på sätt som gjorts i ().7.4.4 Övriga åtgärder för effektiv energianvändningDet är nödvändigt att kontinuerligt anpassa byggregler och byggnormertill nya tider. En inriktning mot lågenergiteknik bör eftersträvas. IStockholm har man redan anpassat byggreglerna mot ökadenergieffektivisering. Regeringen bör vidta åtgärder för att bredda dettaarbete att gälla hela landet. Liknande krav bör ställas vid såväl ny- somombyggnation.Fastighetsskatten skall inte missgynna anpassning till lågenergibebyggelse.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att se över och undanröja de hinder ifastighetstaxeringen som hindrar utveckling mot mer energieffektiva,kretsloppsanpassade och resurssnåla byggkonstruktioner och inredningar.7.4.5 Forskning och utveckling för effektivare energianvändningMot bakgrund av att den största potentialen för att avveckla kärnkraftselär effektiviseringspotentialen, ser vi forskning och utveckling föreffektivare energianvändning som ett högt prioriterat område, i dagdelvis försummat.Ett väsentligt område är givetvis effektivisering av energianvändningen föratt värma bostäder och lokaler. Uppgiften är att hitta flexibla och effektivalösningar som tillgodoser behovet av att drastiskt sänka energibehovet,speciellt elanvändningen, med bibehållande av ett hälsosamt inomhusklimat.Industrins energianvändning måste reduceras. Energieffektivare industri-processer är en nödvändighet för att klara omställningen till ett ekologisktbärkraftigt energisystem med bibehållen industriell konkurrenskraft.7.5 Biobränslebaserad kraftvärmeI kraftvärmeverk kopplade till fjärrvärmenät producerades ca4,el, huvudsakligen med hjälp av fossila bränslen. I befintligaanläggningar går det dock att producera upp till el. Drygt hälftenav denna mängd kan utan större ombyggnader produceras med hjälp avbiobränslen.Biobränslebaserad kraftvärme är en miljöacceptabel energiproduktion somger ett effektivt energiutnyttjande eftersom den värme som bildas som"biprodukt" vid elgenereringen direkt kan tas till vara i fjärrvärmenäten. Föratt kunna ersätta kärnkraften på ett miljövänligt sätt är det därför nödvändigtatt utnyttja all möjlig potential för biobränslebaserad kraftvärme och attdärvid också försöka få ut så stor andel elektricitet som möjligt urbiobränslet.Potentialen för biobränslebaserad kraftvärme begränsas dels av fjärr-värmeunderlaget, dels av tillgången på biobränslen. Våra bedömningar tyderpå att det snarare kommer att bli tillgången på biobränslen än fjärrvärme-underlaget som i första hand sätter en gräns för den möjliga utbyggnaden. Vihar med ledning av uppskattningar antagit den praktisktmöjliga potentialen till biobränslen för el- och uppvärmnings-ändamål. Efter avsättning av en del för ökad individuell biobränsleeldningsamt avdrag för förluster, återstår en möjlighet att öka produktionen av el ochvärme i biobränslebaserad kraftvärme med ca 33 TWh.Nuvarande teknik ger ett ungefärligt utbyte av en tredjedel elektricitet ochtvå tredjedelar värme. Med denna teknik skulle det alltså vara möjligt att medtillgängliga biobränsleresurser producera ca el . Elandelenskulle dock kunna ökas till hälften med användning av ny biogas-kombiteknik. Dilemmat är dock att denna teknik ännu bara är påförsöksstadiet. Innan den kan komma i kommersiell drift behövs uppförandeav en eller flera fullskaliga demonstrationsanläggningar med sannoliktfleråriga testningar och förbättringar. Genom att möjligt påbörja ensådan utveckling och att reservera utrymme för den när den är färdig-utvecklad, kan utbyggnad med biogaskombiteknik ge ett värdefullt ökattillskott av elektricitet under den senare delen av kärnkraftsavvecklingen. Vihar därigenom räknat med en totalt ökad elproduktion från biobränslebaseradkraftvärme på , varav genom ökat utnyttjande av befintligaanläggningar, i nybyggda konventionella anläggningar och inybyggda biogaskombianläggningar. Totalt ger detta ett tillskott på 20 TWhbiobränslebaserad fjärrvärme.7.5.1 InvesteringsbidragInriktningen för den närmaste femårsperioden bör vara att ökaelproduktionen i biobränslebaserad kraftvärme med varav2 TWh i befintliga anläggningar och i nybyggda anläggningar.De nya anläggningarna kräver enligt vår bedömning statliga bidrag ochanslag enligt tabell i.Tabell I. Investeringsbidrag till biobränslebaserad kraftvärme. Förslagtill bidragsnivåer och anslag (milj kr)Tabell 11: (Bidragsnivå Totalt anslag )Lönsamheten för ny biobränslebaserad kraftvärme styrs till stor del avberäknade framtida priser på el och värme från konkurrerande energislag.Den framtida energibeskattningen spelar en avgörande roll. Utan ökadeenergiskatter enligt vårt förslag bedömer vi regeringens förslag till bidragpå /kW som otillräckligt. Visserligen har några kraftvärmeverknyligen byggts med denna bidragsnivå, men de kunde utnyttja de lågabyggpriserna vid upphandlingen . får man räkna med högrebyggpriser, vilket kräver åtminstone samma bidragsnivå som i den förrabidragsomgången, /kW. Om å andra sidan tillstyrkeren ökad energibeskattning enligt vårt förslag om skatteväxling, torde enväsentligt lägre bidragsnivå, här uppskattad till /kW, vara fullttillräcklig för att kunna räkna hem lönsamhet i ett projekt.Med föreslagna bidragsnivåer och utbyggnadstakt beräknar vi att ett anslagom behövs , dubbelt så mycket omriksdagen avslår vårt förslag om höjd energibeskattning.7.5.2 Forskning och utveckling av biobränslebaserad kraftvärmetekniksamt forskning om biobränsleförsörjningDet viktigaste området för vidare forskning rör de ekologiska effekternaav ett ökat biobränsleuttag på skogsmark. Det gäller framför allteffekterna på markens näringsbalans inklusive de totala effekterna avaskåterföring, men också effekterna på den biologiska mångfalden avuttag och askåterföring. Vi förespråkar en försiktighetsstrategi sominnebär att biobränsleuttaget ökar successivt i långsam takt, så att ingaosäkra potentialer intecknas förrän det ekologiska kunskapsläget ärtillfredsställande.Vidare behövs omfattande forskning och utveckling beträffande teknik förinsamling och transport av vedbränslen samt vidareförädling.Ny teknik för kraftvärmeproduktion genom atmosfärisk förgasning avbiobränslen är nära ett kommersiellt genombrott. Elutbytet, dvs.eluttag/värmeuttag, är 0,5 för den konventionella ångpannetekniken,medan den nya kraftvärmetekniken i full skala beräknas ge upp till 1,2 ielutbyte.Annan teknik under utveckling är förgasning under högt tryck samtvidareutveckling av konventionell biobränsleteknik (t.ex. cirkulerandefluidbädd, s.k. CFB-panna) och rötgas. I detta sammanhang bör ocksånämnas den lovande tekniken för kraftvärmeproduktion genom förgasning avmassaindustrins s.k. svartlutar.Vi delar regeringens bedömning beträffande behovet av forskning ochutveckling för att ta fram nya processer för motoralkoholframställningbaserad på cellulosahaltiga råvaror. Detta utvecklas närmare i avsnitt 8.37.6 VindkraftVår bedömning av effekten av de nedan redovisade åtgärderna förvindkraft är en ökad årlig elproduktion om ca över en 5-årsperiod.Totalt bedömer vi att potentialen är ökad årlig elproduktion för attersätta kärnkraftsel.Avregleringen av elmarknaden och uppdelningen mellan nätbolag ochelhandelsbolag har lett till att små producenter kommit i kläm. Den nyaellagen (1994:618) har inte fungerat som avsåg. För att småelproduktionsanläggningar skall kunna byggas ut snabbt måste småoberoende elproducenter få rimliga möjligheter att konkurrera och inte varautlämnade åt de stora kraftbolagens godtycke och delvis motståendeintressen. förutsätter att regeringen vidtar åtgärder såattproblemen för de små elproducenterna löses. Därvid bör särskilt beaktasmöjligheten att införa någon form av system som garanterar de småproducenterna rimliga avräkningspriser.7.6.1 InvesteringsbidragRegeringens neddragning av nivån på investeringsstödet för vindkraft ärmer än vad branschen klarar av.