mot · GL02Sk327 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringsföreträdare har sagt att man förstår att den höjda skatten ger låginkomsttagare och pensionärer problem och att ser över frågan. Regeringen har förordnat en särskild utredare som har till uppgift att se över förfarandet vid fastighetstaxeringen. Uppdraget ska vara avslutat före utgången av . Man kan inte utesluta att regeringen försöker skjuta denna fråga på andra sidan valet för att kunna locka med frågan i valrörelsen . De boende kommer dock att krävas på fastighetsskatt som utredningen pågår och om de inte kan betala kommer de att tvingas flytta. Regeringen vill alltså fortsätta att utreda de orimliga effekterna. Detta är ytterligare ett bevis på regeringens långbänks- och uppskovspolitik. Orimligheter ska åtgärdas, inte utredas. 5.2 förslag till lindring av fastighetsskatten röstade i nej till förslaget att höja fastighetsskatten från 1,5 till av taxeringsvärdet. Det var fullständigt orimligt att höja skatten som taxeringsvärdena höjdes kraftigt. anser att systemet med statlig fastighetsskatt bör avvecklas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. Som ett första steg har i motioner krävt att skatten sänks från av taxeringsvärdet vilket kostar ca . För att medelinkomsttagare och pensionärer med låga inkomster ska kunna bo kvar även på högprisorter är det angeläget att införa en begränsningsregel. har i sitt budgetalternativ anslagit 520 miljoner för detta. föreslår att fastighetsskatten enbart ska beräknas på en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på . Vidare föreslås att tabellnivåvärdet maximeras till 5, vilket innebär att lägesfaktorns genomslag på byggnadsvärdet begränsas. anser även att sambeskattningen av förmögenhet ska slopas. Dessa förslag innebär till skillnad mot regeringens förslag en möjlighet för folk att kunna bo kvar. Fastighetsskatten skulle med dessa förslag för genomsnittsvillan i de verkliga högpriskommunerna sjunka . Ovanstående begränsningar av markvärdet och tabellnivåvärdet vid fastighetstaxeringen bör också gälla för permanentboende vid förmögenhetsbeskattningen. 6.1 Punktskatter på alkohol, tobak, bensin etc Punktskatter på alkohol, tobak, bensin etc ska höjas minst i takt med inflationen i enlighet med det beslut som togs under förra mandatperioden. Priset och tillgängligheten är de viktigaste parametrarna för att uppfylla WHO:s mål . 6.2 Vin och sprit ska inte subventioneras Av förenklingsskäl anser regeringen att även vin och sprit kan ingå i avdragsramen vid företagsrepresentation. Regeringens motivering är mycket tunn i jämförelse med ambitionerna på det alkoholpolitiska området att minska konsumtionen av alkohol i fram . Detta mål har av regering och riksdag ansetts så centralt och så viktigt att man ställt sig bakom den handlingsplan ett antal berörda myndigheter utarbetat. uppfattning är att staten inte ska subventionera alkoholkonsumtion. Frånvaron av alkohol i arbetet bör istället vara ett särskilt viktigt delmål i arbetet för att begränsa alkoholkonsumtionen. Reglerna om att inte inberäkna alkohol i avdragen för representation har lång tradition i och bör värnas. Var tredje sjuksäng upptas av människor med alkohol- och tobaksskador. Sjukvårdens resurser minskar och kvaliteten på vården hotas. Sjukvården behöver inte ökad belastning och mer kostnader utan tvärtom ökade finansiella resurser. Målet att minska alkoholkonsumtionen måste stå fast, med hänsyn både till enskilda människors välbefinnande och finansiering av den övriga icke alkoholrelaterade sjukvården. 6.3 Höjd skatt på maltdrycker Svensk alkoholpolitik har som mål att minska totalkonsumtionen av alkohol . De åtgärder som stöds av en politisk majoritet i är att utnyttja prisinstrumentet och att begränsa tillgängligheten. Med dessa utgångspunkter förhandlade fram undantagsregler för införsel av alkohol till från andra EU-länder. Undantagen som ifrågasätts av vilar på sociala och hälsopolitiska motiv, och därmed behovet att hålla nere och sänka totalkonsumtionen. vill höja skatten på maltdrycker från per volymprocent till per volymprocent. Detta ger en budgetförstärkning på 1998 och därefter ca . När det gäller mervärdesskattereglerna måste dessa anpassas efter . Vi har dock inom dessa ramar utrymme att utforma ett eget system. Målsättningen på medellång sikt bör vara att momsen differentieras i två nivåer, och . Den lägre nivån bör i ett första steg omfatta tjänster, kultur, övernattningar, persontransporter, tidningar och böcker. Ideella föreningar som bedriver verksamhet, typ second hand-försäljning, och där överskottet går till välgörande ändamål och ideell verksamhet, ska vara momsbefriade. sänktes momsen på livsmedel från . Åtgärden motiverades främst av förment fördelningspolitiska skäl, trots att sänkningen av momsen betyder mest, i kronor räknat, för de relativt välbeställda. Detta gjordes som regeringen genomförde försämringar inte minst för sjuka och arbetslösa. motsatte sig sänkningen just av fördelningspolitiska skäl. Eftersom regeringen vidtagit vissa återställare av tidigare besparingar och statsbudgeten har kommit i balans finns det inte längre anledning att förorda en höjd livsmedelsmoms. 7.2 Nej till moms på barnböcker Många länder har ingen eller låg mervärdesskatt på böcker. I har vi full moms, på böcker. anser att det finns många goda motiv att särskilt främja barnlitteraturens tillgänglighet för barnen. Därför anser vi det motiverat att slopa momsen på barnböcker. Kostnaden för detta beräknas till . Regeringen har drivit igenom att vissa kulturaktiviteter skall mervärdesbeskattas med en reducerad skattesats om . Det innebär att entréavgifter till cirkusföreställningar och vissa museer kommer att beskattas efter denna procentsats. Enligt gällande regler är entréavgifter till djurparker skattepliktiga efter en skattesats om medan naturmuseer är undantagna från skatteplikt. I flera medlemsstater inom EU tillämpas en reducerad skattesats avseende detta område. Vi föreslår att en reducerad skattesats om införes även när det gäller entréavgifter till djurparker. har tidigare motionerat i ärendet och krävt att bilförmånsbeskattningen ska miljöanpassas. 8.1.1 Regeringens modell för bilförmån Regeringen föreslog i en proposition en ny beräkningsmodell för bilförmån. Modellen innebär i princip att värdet bestäms efter en schablon exklusive drivmedel. Schablonen, som motsvarar samtliga kostnader utom drivmedlet, bygger på en uppskattad genomsnittlig privat körsträcka om 1 . Om det i bilförmånen ingår fritt eller delvis fritt drivmedel, ska drivmedelsförmånen värderas till marknadsvärdet multiplicerat med 1,2. 8.1.2 Regeringen missade målet Med det förslag som regeringen drev igenom, där bensinkostnaden bryts ur schablonen, får man en viss marginalkostnad, dvs. en rörlig kostnad som förmånsinnehavaren drabbas av vid privatkörning. Men eftersom företagen även fortsättningsvis kan betala bensinen medför detta att marginalkostnaden blir lägre än för de privatbilister och förmånsbilister som betalar bensinen själva. I och med detta uppnås inte kostnadsneutralitet mellan privatkörning med privatbil respektive förmånsbil. Marginalkostnaden för privat bil är per mil. För den som har förmånsbil och betalar bensinen privat är kostnaden och i fall där man har förmånsbil och företaget betalar all bensin per mil. En högst osäker faktor är hur långt en tjänstebil i genomsnitt körs privat. Regeringen har valt att förlita sig på en högst tvivelaktig som anger att sträckan är 1 . Förut baserades beskattningen på en schablon om 1 privatkörda mil. Man kan notera att () i sitt remissvar i lagrådsremissen kommit fram till att den genomsnittliga privata körsträckan snarare är ca 2 . I lagrådsremissen nämndes inte synpunkter. Siffrorna varierar en del, man vet helt enkelt inte med säkerhet hur det ser ut i verkligheten. Allt tyder dock på att den genomsnittligt körda privata sträckan är betydligt högre än 1 . 8.1.3 förslag till åtgärder I ett första steg bör därför beslutet bli att sätta schablonen till av nybilspriset då detta bättre skulle motsvara den genomsnittliga faktiska körsträckan och de kostnader som är förknippade därmed. Dessutom bör man skapa en starkare koppling mellan privat körning och kostnad för tjänstebilsinnehavaren. Därför föreslår vi att drivmedelsförmånen värderas till marknadsvärdet multiplicerat med 1,5. För att ge ett tydligare incitament till marknaden att välja tjänstebilar som uppfyller högt ställda miljökrav och inte är mer bränsleslukande än genomsnittet bör regeringen återkomma med ett förslag där schablonvärdet knyts till bilens miljöklassning. Med ett sådant system skulle mycket av miljökritiken mot tjänstebilarna bli inaktuell. Parametrar som bör påverka hur en bil ska miljöklassas bör bland annat vara: trafiksäkerhet, utsläppsvärden och bränsleförbrukning. förslag till beskattning av bilförmån innebär en budgetförstärkning med . 8.2 Avdrag för gåvor till ideella föreningar Regeringen bör återkomma med förslag angående avdragsrätt för gåvor till ideella föreningar. 8.3 Skatteavdrag för yrkesfiskare Det svenska fisket verkar på en internationell marknad, där fiskefartygen landar och säljer fisk i ett flertal länder med påföljd att konkurrensen blir hård. Det svenska fisket måste därför ha likvärdiga skattevillkor med sina konkurrentländer. bristande tillträde till innebär i sig en konkurrensnackdel gentemot och vilken ytterligare förvärras av dessa länders gynnsammare skattevillkor med särskilda skatteavdrag för yrkesfiskare. Ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare tillsammans med ett fiskekonto för resultatutjämning bör införas. Budgetmässigt blir det en kostnad på . Ett väl fungerande beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsende är av grundläggande betydelse såväl från statsfinansiell som samhällsekonomisk synpunkt. Beskattningssystemet bygger på kontrolluppgifter och uppgifter lämnade i självdeklarationerna. Uppgiftsskyldigheten och kontrollen av att uppgiftsskyldigheten fullgörs är basen för en effektiv och likformig beskattning. Det är ett betydande problem att inte samtliga skattepliktiga inkomster och reavinster som ska deklareras i verkligen redovisas i deklarationerna. Det är viktigt att skattemyndigheterna för att komma åt skattefusk har effektiva kontrollmöjligheter som är avvägda mot rimliga rättssäkerhetsgarantier. har i likhet med andra förvaltningar rationaliserat sin verksamhet. Det är viktigt att så sker för att skapa utrymme för bl a skattekontroll. Statsmakterna har beslutat om ett resurstillskott till skatteförvaltningen för förstärkning av kontrollen inom vissa angivna områden. Särskilda medel för förstärkt skattekontroll har tillförts successivt och disponerade skatteförvaltningen , på tolvmånadersbasis, för detta ändamål. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för att avsätts till särskilda insatser för att förbättra statens kontrollfunktion. föreslår att ytterligare avsätts till skatteförvaltningen för förstärkt skattekontroll. Det handlar om att öka beskattningseffektiviteten, dvs. förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, och uppbördseffektiviteten, dvs. förhållandet mellan debiterad skatt och faktisk skatt. Erfarenheterna visar att detta anslag ger åtminstone sex gånger så mycket tillbaka. räknar således med att skatteintäkterna ökar med om detta förslag genomförs. Enbart när det gäller redovisning av mervärdesskatt beräknas undanhållandet uppgå till . har i rapporten ansvar för trafikförsäkringen () och i Utvidgat ansvar för trafikförsäkringen några kompletterande synpunkter från försäkringsbranschen () redovisat försäkringsbolagens möjligheter att ta ett större ansvar för trafikförsäkringen än . Systemet innebär att trafikanterna mer direkt via sin trafikförsäkring får ett ansvar för de kostnader de själva förorsakar genom sitt beteende i trafiken. har valt att särskilt studera det finska trafikförsäkringssystemet som en möjlig modell för reformering av det svenska systemet då de i allt väsentligt har lika ersättningssystem. Skillnaden består främst i den finska trafikförsäkringens primäransvar för inkomstförlust och den direkta skyldigheten för ett trafikförsäkringsbolag att ombesörja främst rehabilitering av arbets- och förvärvsförmåga, men också viss medicinsk och social rehabilitering av den skadelidande. Systemet har varit i kraft då skadeståndslagen trädde i kraft. Enligt den finska Trafikförsäkringscentralen fungerar systemet bra med en något högre försäkringspremie, medan staten sparat minst motsvarande belopp som kan återföras till trafikanterna. Det alternativ som förespråkar innebär att samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Detta skulle vid en statistisk beräkning innebära att riskpremien för trafikförsäkringen skulle öka med ca i genomsnitt. Enligt de beräkningar som gjorts står staten för eller av de personskadekostnader som trafiken orsakar. Enligt detta alternativ skulle samhället avlyftas kostnader på ca . Den besparing som uppstår återförs till trafikanterna genom sänkt fordonsskatt, medan den vinst som uppstår genom nya ekonomiska incitament för minimering av skador kan delas mellan staten och trafikanterna. En strukturellt viktig effekt blir just att trafikanter med många skadefria år får högre bonus och lägre försäkringskostnader medan grupper med mycket skador får bära en större del av sina skadekostnader. Härigenom uppstår en positiv effekt som kommer att leda till större försiktighet i strävan efter den lägre försäkringspremie som fler skadefria år innebär. Reformen blir stödjande för den av beslutade nollvision om antalet dödade och svårt skadade i trafiken. föreslår att skatten sänks med totalt och . Tabell 2 Budgeteffekter av föreslagna åtgärder på skatteområdet. Kassamässiga effekter för staten Sänkta arbetsgivaravgifter 0,11 resp. 0,14 p.e. -0,61 -0,83 -0,85 Sänkt skatt inom tjänstesektorn () -1,0 -1,5 -2,0 Sänkt förmögenhetsskatt på arbetande kapital till -0,17 -0,17 -0,17 Brytpunkten räknas upp med totalt -0,284 -0,31 -0,31 -0,6 -0,7 -0,7 Sänkt fastighetsskatt till (egnahem & flerfamiljshus) -2,1 -2,1 -2,1 Fastighetsskatten tas bara ut på 1/3 av markvärdet över 150tkr -0,52 -0,52 -0,52 Avskaffad värnskatt och slopat grundavdrag vid statlig skatt -3,6 Slopad dubbelbeskattning på utdelning -2,5 -3,4 -3,4 Höjd avdragsrätt (1 bb) för pensionssparande 1 -0,87 -0,95 Royaltyinkomster befrias från skatt -0,015 -0,015 -0,015 Slopad särskild löneskatt på vinstandelar -0,1 -0,2 Slopad sambeskattning av förmögenhet (grundavdrag 800 tkr) -0,37 -0,37 -0,37 Yrkesfiskeavdrag för konkurrensneutralitet 1 -0,04 -0,04 -0,04 Avdragsrätt för individuella utbildningskonton 1 -0,1 -0,3 -0,5 -13,58 -14,81 -14,81 Slopad moms på barnböcker -0,06 -0,06 -0,06 Sänkt gräns för reseavdrag fr. 7 000 till 6 000 kr1 -0,33 -0,33 -0,33 -3,3 -2,8 -2,8 -0,05 -0,05 -0,05 Avfallsskatt + moms fr. 1/1 98 Effektivare skatteindrivning/ekobrottsbekämpning 2 Höjd skatt på maltdrycker Högre förmånsvärde i tjänstebilsbeskattningen -26,694 -26,955 -27,775 1 Inklusive kompensation till kommunerna. 2 Berörda inkomsttitlar är huvudsakligen 1111, 1121 och 1411. Med hänvisning till det anförda hemställs att antar de mål och riktlinjer för skattepolitiken som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål och riktlinjer för skattepolitiken inom EU,1 att beslutar införa ett permanent riskkapitalavdrag i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att hos regeringen beslutar att royalty på patenterade uppfinningar skall vara skattebefriade i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att beslutar om redovisningstidpunkt av mervärdesskatt i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att beslutar avslå regeringens förslag om höjda arbetsgivaravgifter,1 att beslutar att avskaffa dubbelbeskattningen på utdelning på aktier i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av förmögenhets-, arvs- och gåvoskattereglerna i syfte att underlätta generationsskiften i familjeföretag,1 att beslutar att av värdet på skattepliktiga aktier tas upp vid förmögenhetsbeskattningen,1 att hos regeringen begär att den möjligt lägger fram förslag om slopad sambeskattning av förmögenhet,1 att beslutar i enlighet med vad som anförts i motionen om höjd avdragsrätt för pensionssparande,1 att beslutar avslå förslaget om en särskild löneskatt på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse,1 att beslutar om att stimulera tjänstesektorn i enlighet med vad som anförts i motionen om den danska modellen, att beslutar om en bredare bas för skattereduktion inom hushållstjänstesektorn och att denna skall medges med ett belopp motsvarande av underlaget, dock högst per hushåll och år,1 att hos regeringen begär förslag om ett system med skattebefriade utbildningskonton,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en skatteväxling för miljön och jobben, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av avfallsskatt,1 att beslutar att högsta skattesats för statlig inkomstskatt sänks till samt att grundavdraget vid den statliga inkomstbeskattningen fr.o.m. slopas,1 att beslutar om att uppjustera skiktgränsen vid beräkning av statlig inkomstskatt i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att beslutar om en sänkning av egenavgifterna i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att avslår regeringens förslag att höja gränsen för avdrag för kostnader mellan bostaden och arbetsplatsen i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ersätta fastighetsskatten med en fastighetsavgift,1 att beslutar sänka fastighetsskatten till av taxeringsvärdet,1 att beslutar att fastighetsskatten enbart skall beräknas på en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på ,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tabellnivån för byggnader,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vin och sprit ej skall ingå i avdragsramen för representation,1 att beslutar höja skatten på maltdrycker i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ideella föreningar som bedriver verksamhet, typ second hand-försäljning, och där överskottet går till välgörande ändamål skall vara momsbefriade, att beslutar om slopad mervärdesskatt på barnböcker i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar om reduktion av kulturmomsen i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar om ny beskattning av tjänstebilsförmån i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om skatteavdrag för yrkesfiskare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en effektivare skatteindrivning för att öka skatteintäkterna, att beslutar om en ny trafikförsäkring i enlighet med vad som anförts i motionen,2 att godkänner beräkningen av förändringarna av statsbudgetens inkomster (tabellerna 1 och 2).1 1 Yrkandena 115, 1727, 31 och 35 hänvisade till FiU. 2 Yrkande 34 hänvisat till SfU.