mot · GK02U15 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:80 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Den europeiska unionens utveckling under det gångna åretpräglades framför allt av regeringskonferensen (IGC) somöppnades under italienskt ordförandeskap i den 29mars 1996. Eftersom konferensen beräknas avslutas först ijuni är det svårt att redan nu dra några slutsatser om hurfördragen kommer att förändras, men när nu förhandlingarnagår mot sitt slutskede är det viktigt att regeringen flyttar framsina positioner och accentuerar de för viktigastefrågorna.Skrivelsen redovisar förtjänstfullt de många initiativ och åtgärder somtagits inom EU . Vi kristdemokrater välkomnar även depreciseringar som gjorts av svenska ståndpunkter inom de områden somregeringen betecknat som prioriterade. Däremot hade det varit lämpligt attkonsekvent redovisa den svenska hållningen även inom övriga områden,framför allt de som behandlas i regeringskonferensen.Enligt skrivelsen finns gott hopp om ett bra slutresultat i regerings-konferensen inom de av prioriterade områdena. Vi kristdemokraterskulle gärna se att regeringen fick rätt på den punkten, men vi måstesamtidigt höja ett varningens finger och ifrågasätta hur väl det slutgiltigafördraget kan väntas spegla svenska ståndpunkter. Vi vill därför i det härläget ge våra synpunkter på de prioriteringar som gjorts, vilket genomslag defått samt vilka prioriteringar vi själva skulle vilja se.Övergripande frågorFlexibilitetUnder rubriken nämnerregeringsskrivelsen i förbifarten vad som i förhandlingarnakommit att kallas flexibilitet eller fördjupat samarbete, dvs.möjligheten att gå vidare i vissa frågor utan att allamedlemsländer är med från start. En svensk ståndpunktsaknas och man hänvisar till att det utkast till fördrag somlades fram av det irländska ordförandeskapet i decembersaknar konkreta förslag. Det är dock viktigt att påpeka attbegreppet inte är nytt utan har nämnts i olika sammanhangredan före 1996. Det hade därför varit lämpligt att redan i etttidigt skede av förhandlingarna utarbeta en svensk hållningför att kunna driva debatten i rätt riktning.Vi kristdemokrater anser att flexibiliteten är ett instrument som rätt använtskulle kunna underlätta och effektivisera utvecklingen av Europasamarbetetsamtidigt som det erbjuder frihet och öppenhet. När antalet medlemsländerökar från dagens femton till bortåt tjugosju är det viktigt attundvika att samarbetet blir handlingsförlamat, vilket riskerar att ske när ettenda land genom att lägga veto kan hindra de övriga från att gå vidare.Samtidigt respekteras medlemsländernas suveränitet eftersom inget landtvingas in i ett djupare samarbete mot sin vilja. Med den utgångspunktenanser vi att i den här frågan bör inta en positiv ståndpunkt medföljande riktlinjer:- flexibiliteten ska vara en sista utväg. Målsättningen måste alltid vara att iförsta hand uppnå beslut som gäller samtliga medlemsländer,- alla medlemsländer ska vara med och fatta beslut om unionensfärdriktning så långt möjligt. För att hindra blockering bör dock beslut omfördjupat samarbete kunna tas med kvalificerad majoritet åtminstone inomvissa utpekade områden,- alla medlemsländer ska ha rätt att delta i det fördjupade samarbetet meninget land ska tvingas delta,- flexibilitet i EG-pelaren får inte utgöra ett hinder för den inremarknaden. Det innebär att endast ett fåtal användningsområden kan kommai fråga,- inom EG-pelaren bör en s.k. positiv lista göras där områden utpekas därbeslut om flexibilitet kan tas med kvalificerad majoritet. Enhällighet börkrävas på övriga områden,- inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) börflexibilitet begränsas till att gälla konstruktiv röstnedläggelse. Förslagetredo-visas mer ingående nedan,- flexibilitet inom inrikes och rättsliga frågor, den s.k. tredje pelaren, bör iförsta hand gälla konventioner.Unionens utvidgningVi kristdemokrater välkomnar den svenska regeringensståndpunkt om att medlemskapsförhandlingar ska inledassamtidigt med samtliga kandidatländer för att inte något landska bli isolerat och låta påbörjade reformer falla till föga.Utvidgningen är en historisk uppgift som kräver storaansträngningar inte bara från kandidaterna utan också frånoss själva.För del är det speciellt viktigt att även fortsättningsvis bistå vårabaltiska grannländer i deras reformprocesser och kandidaturer. Annars blirderas chanser att bli antagna minimala, eftersom intresset för derasmedlemskap är betydligt svalare utanför Norden.I medierna blir ofta EU-utvidgningen sammankopplad med NATO-utvidgningen. Det menar vi kristdemokrater är olyckligt. Kandidatländer tillNATO som ställs utanför i den första utvidgningen får inte av detta skälockså ställas utanför ett framtida EU-medlemskap. Det är också viktigt attunderstryka att ett medlemskap för öst- och centraleuropeiska länder iEuropeiska unionen är betydligt mindre kontroversiellt än ett NATO-medlemskap.EG-pelarenSysselsättningenSysselsättningen är ett av regeringen prioriterat område inomvilket man lagt fram förslag till regeringskonferensen.Kristdemokraterna delar uppfattningen att det är ett avEuropas mest akuta problem, men vi anser att lösningenkräver helt andra medel än de som har föreslagit.I skrivelsen säger man sig fästa stor vikt vid de sysselsättningsinitiativ somkom till i , "Essenbeslutet". Det är intressant att notera att maninte nämner att beslutet bestod av fem huvudpunkter eller fem områden inomvilka initiativ rekommenderades. Det gällde utbildning, en sysselsättnings-intensiv tillväxt, minskade indirekta lönekostnader, ökad arbetsmarknads-politisk flexibilitet och förstärkta insatser för utsatta grupper.Regeringen väljer att tolka sysselsättningsinitiativet som om bara vissa avpunkterna vore tillämpliga på situation. Man säger sig läggatonvikten på aktiva åtgärder och inte passiva. I själva verket väljer man attdölja en del av arbetslösheten bakom tillfälliga satsningar (man finansierararbetslösheten i stället för att minska den).Man hävdar att en långsiktigt hållbar utveckling av sysselsättningen intekan uppnås "genom att i första hand subventionera lågproduktivaverksamheter eller att öka inkomstklyftorna i samhället".Regeringen påstår sig vidta åtgärder för att "underlätta expansion ochnyanställningar", men faktum är att man knappast vill verka för minskadeindirekta lönekostnader eller en ökad flexibilitet på arbetsmarknaden, dvs.flera av de fem Essenpunkterna som dessutom fanns med i i den senaste Sverigerapporten.Sverige borde inrikta sig på att sänka arbetskraftskostnaderna bl.a. genomen lägre skatt på arbete samt på ett lägre totalt skattetryck. Detta för att viska kunna närma oss andra europeiska länder och för att undvika attskattenivån förblir lönekostnadsdrivande.MiljöEtt av den förslag till IGC har gälltmiljöpolitiken. Vi kristdemokrater vill uttrycka vår oro förmiljöfrågorna, där alltför vaga skrivningar föreslås i utkasttill ett nytt fördrag. Det erkänns också i skrivelsen isammanfattningen om regeringskonferensen, men samtidigtger man under rubriken iregeringskonferensen intrycket att har fått gehör("mer eller mindre fullständigt") för sina förslag. Vi delarinte regeringens mening och hade också gärna sett attregeringen tagit ytterligare initiativ inom området.Sverige har fått gehör för att införa principen om en hållbar utveckling ifördragen vilket är positivt men knappast tillräckligt konkret och därförtroligen inte effektivt. De svenska förslagen om att införa bestämmelser ommiljöskyddskrav i vissa sektorer (jordbruk, transport) och att tillåta medlems-stater att införa strängare nationella miljöbestämmelser har inte beaktats i detirländska utkastet annat än i en kommentar. Utkastet hänvisar till att det ärfrågor som kommer att diskuteras i ett senare skede. Vi vill därförunderstryka att det är av yttersta vikt att den håller sigvälframme och kämpar för att dessa viktiga förslag får gehör.Kristdemokraterna hade också velat se att den ställt sigbakom kravet på att nya miljöavgifter kan beslutas med kvalificeradmajoritet. Vi anser att det rör sig om miljöfrågor och inte skattefrågor. Viförväntar oss även att regeringen kommer att höra till den grupp som vill attsamtliga miljöfrågor ska beslutas med kvalificerad majoritet. Om det intevisar sig vara en framkomlig väg så står hoppet till flexibiliteten, eftersom deflesta av medlemsländerna vill gå längre på miljöområdet än vad som hittillsskett. Den bör därför bejaka en sådan utveckling som ensista möjlig utväg för att förbättra miljöpolitiken.Andra pelaren - Gemensamutrikes- och säkerhetspolitikRegeringen aktar sig noga för att redovisa en svenskståndpunkt annat än i vaga ordalag. Vi kristdemokratervälkomnar det finsk-svenska förslaget som bl.a. innebär atthumanitära insatser och krishantering (de s.k.Petersbergsuppgifterna) uttryckligen ingår i målen för dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Däremotsaknas, både i det finsk-svenska förslaget och i skrivelsen, ettsvenskt ställningstagande till frågan om ett eventuelltfördjupat samarbete inom GUSP.Kristdemokraterna anser att regeringen bör förorda konstruktiv röstned-läggelse, dvs. möjligheten för ett land att lägga ned sin röst och på så sätt taavstånd från ett initiativ utan att hindra övriga länder. Däremot anser vi detinte lämpligt att på andra sätt använda flexibilitet på området. EU måste haen tydlig profil i utrikespolitiken. Denna skulle riskera att luckras upp av enalltför långtgående flexibilitet.Vi anser också att VEU inte bör integreras i EU. Om man anser att Sverigeäven i fortsättningen ska vara alliansfritt så är det lämpligare att låta EUanlita VEU än att den senare införlivas i EU-fördraget.Mänskliga rättigheterKristdemokraterna stöder i stort sett skrivelsens syn på EU:spolitik inom området. Ett problem som inte bara EU har atthandskas med är dock en viss brist på konsekvens ibehandlingen av olika länder, beroende på deras geografiskaläge och storlek, handelsrelationer m.m. Till exempel drasBurmas handelsprivilegier från EU nu in p.g.a. allvarligakränkningar av de mänskliga rättigheterna. Däremot har interelationerna till förändrats mot bakgrund av deallvarliga och permanenta kränkningarna av mänskligarättigheter som förekommer i landet. Det finns en mängdliknande exempel och det är därför angeläget att frågan, sinkänsliga natur till trots, ställs på sin spets och blir föremål fören ingående diskussion både på nationell och internationellnivå.Kristdemokraterna välkomnar att det nederländska ordförandeskapetsutkast till nytt fördrag innebär att ges behörighet i fråga omrespekt för mänskliga rättigheter. Vi skulle dock hellre se en anslutning tillEuroparådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna ochuppmanar regeringen att driva den linjen i regeringskonferensen.BiståndBeträffande biståndet anser att tiden ärmogen för att se över framför allt samarbetet med ,och inom . Ditgår nästan hälften av det totala EU-biståndet.Förutsättningarna har dock ändrats sedan samarbetetinleddes. välkomnar därför om relationerna mellan EU ochAVS-länderna som öppnar debatten om en översikt avsamarbetet genom effektivisering och genom en bättrefördelning av biståndsresurser. Man bör bl.a. i högre gradinrikta verksamheten på de fattigaste länderna.Tredje pelaren - samarbete irättsliga och inrikes frågorI skrivelsen beskrivs ingående vad som skett inom den tredjepelaren, men utan svenska ståndpunkter. Eftersom vikristdemokrater anser dessa frågor mycket viktiga ochdessutom angelägna områden för ett utökat samarbete vill vihär ge vårt bidrag till den debatt som måste föras. Dennadebatt måste i sin tur snabbt leda till en klar svensk hållning iIGC.En av de frågor som ställts i det här sammanhanget är vilka av tredjepelarens områden som bör föras in i första pelaren. Ett flertal länder verkarvara ense om vissa frågor som man anser bör föras över. Det gäller bl.a.flykting- och invandringspolitik och bekämpning av narkotikamissbruk.Det är viktigt att samtliga EU-länder tar sitt ansvar i fördelningen avflyktingströmmar. Vi kristdemokrater stöder också de förslag som lagts framom att upprätta minimiregler för asylpolitiken. Dessa förslag får inte tolkasså att de skulle innebära en risk för att skulle påtvingas enrestriktivare asylpolitik.Det är också viktigt att drogmissbruket bekämpas effektivare så attförutsättningarna för ett tryggt samhälle förbättras. En annan viktig fråga ärden gränsöverskridande kriminaliteten; för att undvika att brottslingarutnyttjar medlemsländernas varierande grad av bestraffning bör reglerna förbestraffning av gränsöverskridande brottslighet ses över och harmoniseras.Vi kristdemokrater välkomnar för övrigt utvecklingen av Europol inomramen för mellanstatlighet. Vi anser att Europol har förutsättningar att bli etteffektivt instrument som kan bistå medlemsländerna i kampen mot deninternationella brottsligheten.Den tredje pelarens mest effektiva instrument är konventionerna. gäller att samtliga länder måste ratificera en konvention innan den kanbörja gälla. Det har fördröjt och blockerat processen. Med ytterligaremedlemmar blir väntetiden ännu längre. Därför är det nödvändigt att införaen fördragsändring som innebär att en konvention kan börja gälla i ländersom ratificerat, när det skett i en majoritet av länder, dvs. en form avflexibilitet.EU:s institutionerVi kristdemokrater redogjorde i vår motion KristdemokratiskEuropapolitik (U515) för hur vi anser att institutionerna börreformeras. Vi vill dock ta det här tillfället i akt för attaktualisera några av de frågor som vi anser vara specielltviktiga.EuropaparlamentetEuropaparlamentet representerar EU-ländernas medborgare.För att parlamentet ska förbli representativt måste desssammansättning även vara sådan att ocksåmindre länders politiska landskap ges fullgod representation.Dess roll bör göras mer jämställd med rådets i lagstiftningsprocessen. Detvore också lämpligt att ge parlamentet bättre insyn i mellanstatliga frågor.Europeiska kommissionenKristdemokraterna anser att det ska finnas minst en ledamotper land i kommissionen även i framtiden.RådetDet är viktigt att de mindre länderna även i fortsättningen fårförutsättningar för att kunna utöva ett inflytande. Nyaröstviktningar som sker till följd av utvidgningar får inteinnebära att de stora länderna får en större tyngd påbekostnad av de mindre.EG-domstolenVarje land ska tillsätta en domare till domstolen. Dess starkaposition måste befästas och det är önskvärt att den fårbehörighet för så stor del av den gemensamma lagstiftningensom möjligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nu måste flytta fram sina positioner i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibilitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen av EU:s tre pelare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s institutioner.