ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Fi63 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Natur-, miljö- och kulturvård somarbetsmarknadspolitisk åtgärdSamhällets intentioner beträffande natur- och kulturmiljövårdkommer till uttryck i bland annat lagstiftning, internationellaöverenskommelser och olika handlingsprogram. De medelsom anslagsvägen ställs till förfogande för åtgärder räckerinte till för att förverkliga ambitionerna. Därför utförs en stordel av det praktiska arbetet i fält med hjälp avarbetsmarknadspolitiska åtgärder.De åtgärder som utförs har mycket god samhällsnytta. Värdefulla natur-och kulturmiljöer har kunnat bevaras till nytta för den biologiska mångfaldenoch leder till att delar av vårt kulturarv inte förstörs/föröds.Brett upplagda miljöundersökningar har utförts där syftet är att skapaunderlag för åtgärder som kalkning, vitaliseringsgödsling, uttag av bio-bränslen mm.I olika vetenskapliga studier har påvisats ett positivt samband mellanfolkhälsotillstånd och tillgång till välskötta vistelsemiljöer.Miljöarbetet är också ett aktuellt område att satsa på. Miljöinformatörersom kan lära ut både miljökartläggning och sopsortering, för att ta någraexempel, kan smälta väl samman med de områden som nämnts ovan.Sett som arbetsmarknadspolitisk åtgärd har arbete inom natur- ochkulturmiljösektorn ett stort värde eftersom inga undanträngningseffekteruppstår. Åtgärdsområdet saknar egen betalningsförmåga varför konkurrenssaknas. Varje insatt dagsverke är ett nettotillskott till sysselsättningen.Beredskapsarbete inom åtgärdsområdet har nästan heltersatts med ALU. Arbetet som sådant är mycket väl lämpat för arbets-livsutveckling.Det skapar inga undanträngningseffekter.Det har mycket hög samhällsnytta.Väl iordningställda rekreationsområden som sedan kan bevaras medfrivilliga krafter är också ett led i folkhälsoarbetet.Problem som upplevs särskilt stora inom det här området är de volymkravsom ställs. Det är svårt att få täckning för de nödvändiga kringkostnadernasåsom arbetsledning, personaltransporter, verktyg mm.På flera håll finns avtal om finansiering där landsting, kommuner ochlänsstyrelser gått in och tagit en del av kostnaderna. Verksamheten är dockberoende av att fortsatt finansiering av kringkostnaderna kan utgå frånarbetsmarknadsmyndigheten. Total kringkostnad uppgår till 300-325 kronorper dagsverke.Vid tilldelning av medel till bör medel kunnareserveras för kringkostnadstäckning till arbeten inom dessa sektorer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om natur-, miljö- och kulturvård som arbetsmarknadspolitisk åtgärd.
mot · GK02Fi65 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Läget för är mycket bekymmersamt. Sedanövergången till aktiebolagsform 1992 har levt medett långsiktigt resultatförbättringskrav från regeringen ochriksdagen. rör det sig om ca enmiljard kronor. Regeringen tog under /96 utett engångsbelopp om från Samhall.Inför 1997 föreslogs ett ytterligare effektivitetskrav på ca170 på . Dessbättre valdearbetsmarknadsutskottet, efter förslag från bla , attmildra sparkrav med år 1997.Utöver dessa besparingar kommer effekterna av uteblivnakompensationer för löneökningar, förlängdarbetsgivareperiod i sjukförsäkringen m.m.Sammantaget kommer besparingarna att leda till dramatiska förändringarför de arbetshandikappade som är anställda inom . På många håll harverkstäder lagts ned eller är hotade av nedläggning. är för mångahandikappade en inkörsport till ett riktigt arbete och kan en nyrekrytering ejske så kommer vi att få en ökad arbetslöshet för handikappade. Detta voreytterst olyckligt då handikappade är en av de grupper på arbets-marknaden som har det allra svårast.Det som är mest akut för just nu är att det i vårbudgeten inte finnsnågra pengar avsatta till lönekompensation för de anställda för . Vianser att skall erhålla lönekompensation för arbetshandikappadeanställda på samma sätt som tidigare och att detta även skall gälla föranställda med lönebidrag.Vi vill även ta upp behovet av nya jobb inom . Ledningen för före-taget har föreslagit till regeringen att man kan sysselsätta 1 500arbetshandikappade till en merkostnad av . Vi anser attregeringen noga bör överväga detta förslag. Eftersom alla som nyanställs ikoncernen kommer från a-kassa eller socialförsäkringsmiljö så skulle utgiftenför statskassan begränsas till väsentligt lägre belopp på grund av att statenfårintäkter genom arbetsgivaravgifter för jobb inom . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om situationen för ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lönekompensation för ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nya jobb inom .
mot · GK02Fi66 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition I denna motion föreslåsatt en mer proportionell andel av kommande expansion avhögskolesystemet bör läggas vid resurserna för Högskolan iJönköping samt att resurser för utbildning av gymnasielärarebör tilldelas anser att inte erhållit statliga medel i denutsträckning som motiveras av befolkningens i länet storlek och inte heller iförhållande till länets yrkeslivsstruktur eller i förhållande till antaletsökandetill högskolan.Basresurserna för forskning till framför allt Högskolan för lärarutbildningoch kommunikation och Ingenjörshögskolan bör ökas. Vid - ingående i - har på kort tidbyggts upp verksamhet av nationell styrka och betydelse. De övriga tvåhögskoleenheterna bör erhålla motsvarande uppbyggnad för att kunna till-godose behovet, vilket bland annat kan konstateras efter antalet ansökningarför studieplats.En mängd skäl talar för att bör få en större del avkommande expansion av högskolesystemet än vad en proportionerlig ökningskulle innebära: Ett mycket högt söktryck, som visar att studenterna gärna söker sig tillHögskolan i . De goda resultaten både vad gäller social rekrytering och studiepresta-tion. Högskoleutbildningens ringa volym i förhållande till regionens behov. Tillverkningsindustrins andel av antalet sysselsatta är i län27,mot i riket. Detta motiverar en utökning av utbildningoch forskning för yrkesgärningar i industrin.Jag anser därför att en mer proportionell andel av kommandeexpansion av högskolesystemet bör läggas vid resurserna förHögskolan i . Det bör ge regeringen tillkänna.Planering för lärarutbildning bör göras efter tillgängliga beräkningar avpensionsavgångar och förväntade ansökningar till studieplatser. Det tordevara oomtvistat att både grundskola och gymnasieskola kommer attdrabbas av stor lärarbrist om inte resurserna för lärarutbildning ökar.Högskolan för lärarutbildning och kommunikation vid iJönköping bör kunna utvecklas för utökat antal platser för utbildning av lärarei grundskola och gymnasieskola. Det bör ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en mer proportionell andel av kommande expansion avhögskolesystemet bör läggas vid resurserna för ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att antalet platser för utbildning av lärare för börutökas vid vid iJönköping,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att resurser för utbildning av gymnasielärare bör tilldelasHögskolan för lärarutbildning och kommunikation vid iJönköping.
mot · GK02Fi67 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition I denna motion föreslåsatt särskilt utbildningsbidrag motsvarande a-kasseersättning/KAS skall kunna betalas för hela studietideneller i vart fall för fyra terminers studier och inte som nuenbart för två terminer.Vi välkomnar att regeringen i propositionen markerar att det särskildautbildningsbidraget skall bibehållas och från byggas utmotsvarande de 10 000 nya utbildningsplatserna.Vi anser det dock inte tillräckligt att som ett särskilt bidrag på a-kassenivå/KAS gäller högst två terminer. Det finns risk för att allt för mångakorttidsutbildade avstår från att påbörja utbildning på gymnasienivå om stödmotsvarande a-kasseersättning/KAS endast betalas för en del av utbildnings-tiden.Regeringen bör därför inför kommande studiestödsproposition pröva om ettsärskilt utbildningsbidrag skall kunna utgå för hela studietiden eller i vartfallför fyra terminers studier. Det bör ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett särskilt utbildningsbidrag motsvarande a-kasse-ersättning/KAS skall kunna betalas för högst fyra terminers studier.
mot · GK02Fi69 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Kooperativ verksamhet ochfempunktsprogrammetI propositionen aviseras ett anslag, under de s kfempunktsprogrammet, på 1997-1998 förkooperativ verksamhet. Vi miljöpartister ser mycket positivtpå detta. Från flera partier i har det länge framförtskrav på ökade resurser till landets lokala kooperativautvecklingscentrum (LKU). Verksamheten vid LKU:na harutvärderats av RRV och befunnits mycket effektiv. Attstimulera människor att starta och driva kooperativa företagär en viktigt del i kampen mot arbetslösheten.Ett av problemen för LKU:na är de relativt små ekonomiska resurser somhittills avsatts för verksamheten. Antalet LKU har också ökat ,24 stycken, utan att anslaget för verksamheten ökats. Anslaget är för1997 . beslutade regeringen dessutom att tillskjuta ettextra anslag på för innevarande år.Verksamheten bedrivs till stor del projektinriktat. Det finns ett stortbehov av att även kunna arbeta mer långsiktigt och planerat med dengrundläggande informations-verksamheten. För att klara detta, och för att fåkontinuitet och kunna utveckla verksamheten, krävs ekonomiska basresursersom kan täcka kostnaden för två heltidsanställda rådgivare per LKU. Det nyahögre anslaget, , räcker inte för att nå detta mål men är ett steg irätt riktning. Det är därför mycket viktigt att de ytterligare somregeringen vill anslå i sin helhet fördelas till landets LKU:n och att dettagörsenligt samma principer som det nuvarande anslaget. Vi förutsätter att så blirfallet.I fempunktsprogrammet föreslås även ett anslag på för kvinnorsföretagande. Detta tycker vi också är väldigt positivt. av desom startar kooperativa företag är kvinnor. Inom LKU:na finns en mycketbred kompetens och erfarenhet av rådgivning till kvinnor som startar ochdriver företag. Vi anser därför att man med fördel skulle kunna fördela ävendessa till LKU:na enligt samma princip som beskrivs ovan. Dettaskulle vara ett mycket effektivt och rationellt sätt att utnyttja dessa medel.Det är mycket viktigt med en regional förankring av LKU:nas verksamhet.Vi är därför mycket positiva till det anslag på för regionalutveckling som föreslås. Med ett sådant anslag ökar möjligheterna att få enregional medfinansiering av LKU:nas verksamhet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av anslaget på till kooperativverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användningen av anslaget på till kvinnorsföretagande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslaget på för regional utveckling.
mot · GK02Fi71 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Regeringen föreslår under utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, attbiståndsramen - som innefattar biståndet till utvecklingsländerna - skallhöjas från av BNI till . Attåtergången till enprocentsnivån påbörjas är positivt.Samtidigt uttalar regeringen liksom i föregående års budget att "ambition-en är att åter skall uppnå enprocentsmålet för biståndsramen när destatsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger". Utrikesutskottetuttala-de i föregående års yttrande, 1995/96:UU4y, över den då aktuella vårpropo-sitionen att "det är utskottets bestämda mening att en återgång tillenprocentsnivån bör ske så snart det statsfinansiella läget så tillåter". Iandrasammanhang har ambitionen uttryckts som att enprocentsmålet bör uppnås såsnart som möjligt, efter att ekonomin åter är i balans.Såväl i de ekonomiska bedömningar som görs i vårpropositionen som iandra ekonomiska prognoser beräknas statens budget ge ettrejält överskott som konsumtionen ökar. Det statsfinansiella lägetberäknas således radikalt förändras till det bättre, vilket är utomordenligtpositivt och ett resultat av en målmedveten ekonomisk saneringspolitik.Det är angeläget att den utfästelse som regeringen tidigare gjort och nuåterupprepar i vårpropositionen, om en återgång till enprocentsnivån försvenskt bistånd, uppfylls . Detta underlättas avsevärt omden ekonomiska utvecklingen fortlöper enligt de redovisade prognoserna.Mot denna bakgrund bör uppskrivningen av BNI-andelen för bistånds-ramen vara av sådan omfattning att enprocentsmålet kan uppnåsså snart som möjligt . Regeringen bör också i samband mednästa års vårproposition pröva om ekonomin då tillåter att innevarande årsförslag till uppskrivning av BNI-andelen ytterligare kan förbättras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur enprocentsmålet för biståndsramen skalluppnås.
mot · GK02Fi72 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Regeringen föreslår i tilläggsbudget att ettbemyndigande ges att sälja, byta eller på annat sätt helt ellerdelvis avyttra statens aktieinnehav i . Dessutom föreslås att bemyndigarregeringen att använda medlen från försäljningen för attförvärva aktier i eller bilda bolag som direkt eller indirektdriver verksamhet enligt lagen om börs- ochclearingverksamhet.Vi delar regeringens uppfattning att staten bör sälja aktieinnehavet i VPC.Den utredning som ligger till grund för förslaget visar klart att säkerhets- ochkontrollsynpunkter kan tillgodoses genom tillsyn och inte kräver statligtägande.Däremot anser vi inte att staten bör gå in som ägare i en blivande börs-eller clearingorganisation eller i ett holdingbolag som äger aktier i ettföretagsom driver sådan verksamhet. Regeringen har inte heller anfört några motivtill varför ett statligt ägande i sådan verksamhet skulle vara nödvändig. Statenkan - som också påpekas i propositionen - som betydande kund hos inflytande på verksamheten utan att vara delägare. Någotbemyndigande bör därför inte ges.Regeringen föreslår att anvisas för investeringar iföretag som har en central roll inom den svenska finansiella infrastrukturen.Vi delar inte uppfattningen att staten behöver ha något ägarinflytande på densvenska finansmarknaden och motsätter oss därför anslaget på 500 miljonerkronor.Regeringen föreslår att återstående tillgångar i Securumkoncernen överförstill Vasakronankoncernen. Detta sägs skola få ske till ett lägre värde än detbokförda. Skillnaden föreslås få vara . Vi anser attöverföringen av tillgångar till inte bör ske till sådana under-värden som försvårar börsintroduktion av föreslår också att ges möjlighet att ta emotinlåning på konto från allmänheten i egen regi. Kontoret föreslås inte behövabetala avgift till insättningsgarantin på det sätt som övriga banker gör.Vi motsätter oss detta förslag. Det skulle i praktiken innebära att en nystatlig "bank" skapas som dessutom ges konkurrensfördelar gentemot övrigabanker. Genom de snedvridande effekter detta kan leda till på kredit-marknaden torde det strida mot konkurrenslagstiftningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget att bemyndiga regeringen att disponeraersättningen från avyttring av till förvärv avägande i ett nytt bolag på finansmarknaden,2. att avslår förslaget att anvisa förinvesteringar i infrastrukturen på den svenska finansmarknaden (utg. omr. 2,anslag B 7),3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värdering av tillgångarna i vid överföring tillVasakronankoncernen,4. att avslår förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen(1987:617).
mot · GK02Fi74 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Regeringen anger i avsnittet 4.7 att arbetslösheten blandlågutbildade ungdomar 1996 var ,dvs. avsevärt högre än för befolkningen i sin helhet.Vidare nämns att man i gjort en sammanhängande satsning påunga lågutbildade, arbetslösa personer, för att stärka deras möjligheter påarbetsmarknaden genom att ge dem rätt och skyldighet att deltaga ikompetenshöjande utbildning. Utbildningen väljs i samarbete mellan denarbetslöse och arbetsförmedlingen som en del av en individuell handlings-plan. Detta minskade arbetslösheten i gruppen med två tredjedelar.Regeringen har givit och i uppdragatt utarbeta ett förslag i syfte att aktivera och kompetensutveckla arbetslösaungdomar vilka är berättigade till ekonomiskt bistånd enligtsocialtjänstlagen.Med utgångspunkt från resultatet av detta uppdrag avser regeringen föreslåspeciella åtgärder för att minska arbetslösheten bland lågutbildade ungdomar.Regeringen menar att de danska erfarenheterna kan tjäna som ett intressantexempel vid utarbetandet av en svensk modell.I detta sammanhang finns det anledning att beakta att det i på fleraplatser, , redan finns en väl fungerande, väl dokumenteradverksamhet för lågutbildade arbetslösa ungdomar, som dessutom är föremålför kriminalvård, s.k. KrAmi-verksamhet. Verksamheten bedrivs som ettsamarbete mellan arbetsförmedling, , socialförvaltningoch kriminalvård. Uppgiften är att stödja ungdomarna i gruppen att finna, fåoch behålla ett arbete. Målet är fast arbete och ungefär hälften i denna gruppnår detta mål . För resten kan det ta . Metodenbestår av praktik på vanliga arbetsplatser och stöd i att utveckla en socialkompetens med utgångspunkt i konsekvenspedagogik, som bygger på egetansvarstagande. Under praktiken utgår utbildningsbidrag.Det har inte varit svårt att få företag som ställer upp med lärlingsutbildning,som godkänns av både fackförening och arbetsgivare. De anställningar sompraktiktiden resulterar i är nya arbetstillfällen som inte kommer till ståndannars. Denna åtgärd leder till varaktiga jobb till skillnad från alla desysselsättningsprojekt som inte leder till annat än kvalificering för någonform av bidrag, t.ex. KAS eller a-kassa.Det är klart att denna metodik borde fungera lika bra för ungdomar, sominte har den kriminella belastning som ungdomarna i KrAmi har. De nyaarbetsförmedlingsnämnderna bör vara utomordentliga som ledningsfunktion.Där är ju alla representanter för näringsliv och myndigheter redan på plats.Särskilt personal från de olika myndigheterna bör liksom i KrAmi bilda ettarbetslag. Det bör också finnas möjlighet att om man så önskar ha ettgemensamt arbetslag under flera arbetsförmedlingsnämnder, t.ex. i kom-muner som delar på samma arbetsmarknad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att erfarenheterna av KrAmi-verksamheten bör beaktas iunderlaget vid utarbetandet av en svensk modell för att minska arbetslöshetenför lågutbildade ungdomar.
mot · GK02Fi77 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Vi är nog alla överens om att villkoren för mindre ochmedelstora företag skall vara goda och stabila, att de skall fåutvecklas för att ge nya jobb i . Vi är också överensom att vi skall ha en levande landsbygd, att "Hela Sverigeskall leva". Om detta skall vara möjligt måste vi ha godakommunikationer.För många boende på landsbygden och i mindre tätorter, som har lång vägtill sina arbeten, är oftast den egna bilen det enda alternativet för att ta sig tilloch från sin arbetsplats. Många skall dessutom lämna barn på daghem ellerhos dagmamma.Företag med lokalisering ute på landsbygden berörs också av regler förreseavdrag, då ökade pendlingskostnader kan innebära att de har svårt att fåkvalificerad arbetskraft.Det är självklart att där man kan välja kollektivtrafik skall detta göras, meni vårt avlånga land med stora glesbygdsområden har vi, och kommer att ha,stort behov av privatbilar.Kostnaderna för bilåkande har stigit och för många är detta en mycket storutgiftspost, därför är det viktigt att avdragsregler är så utformade att de inteförhindrar lokaliseringar av företag eller val av boendeort.Enligt vår uppfattning är avdragsrätten för lågt tilltagen. Det grundar vibl a på att den verkliga kostnaden, i de allra flesta fall, är högre för den somtvingas använda privat bil för transport till och från arbetet. De människorsom drabbas särskilt hårt är de som har lång resväg och saknar kollektivatransportmöjligheter.Avdragsrätten för resor till och från arbetet bör även gälla resor till ochfrån barnomsorg under förutsättning att nu gällande krav på tidsvinst ochavstånd uppfylls.Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att reseavdragenhöjs till per mil. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade reseavdrag.
mot · GK02Fi79 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Norrlandsstödet till jordbruket har bidragit till att jordbrukethar kunnat bedrivas på rätt jämställda villkor i jämförelsemed övriga . De särskilda förutsättningar somjordbruksnäringen har i de norra delarna av vårt land harbidragit till en väl förgrenad företagsamhet som genereratåtskilliga arbetstillfällen utanför näringen. Transporter, enlevande landsbygd, förädlingsindustrin och mycket annat harkunnat bidra till en väl differentierad arbetsmarknad.I vårpropositionen framkommer det att 50 miljoner skall dras ifrånNorrlandsstödet. I stället finns ett ökat stöd för miljöinsatser. Detta stödkommer dock inte att fördelas till samma brukare som får del avNorrlandsstödet. Det kommer att innebära att exempelvis svinproducenterkommer att få ännu sämre lönsamhet i sin verksamhet.För att inte försämra för en redan hårt drabbad yrkeskår anser vi attNorrlandsstödet fortsättningsvis bör utges i nuvarande utsträckning och attdessa medel bör tas från miljöstödet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödet till Norrlandsjordbruket.