mot · GL02Fi205 · 1997-10-06 00:00:00 — kvarstr emellertid s stora skattekilar att ngonnmnvrd effekt sannolikt inte uppkommer i detta avseende. Det rdrfr ndvndigt att genomfra speciella tgrder s att skatten parbete snks kraftigt fr tjnster med stort arbetsinnehll och somefterfrgas av enskilda hushll. Det kan exempelvis glla barn- ochldreomsorg, reparation av egna bostder och andra tjnster somunderlttar frvrvsarbetet.En skattereduktion fr rena hushllstjnster avbetald arbetskostnad vore det bsta fr att n de efterstrvansvrdaresultaten. En skattereduktion p somarbetsgivaravgifterna slopas r emellertid ett alternativ.Fr underhll och reparation av egna bostder () br ettpermanent avdrag mot inkomst av kapital, alternativt enmotsvarande skattereduktion infras.- Fordon som fungerar som arbetsredskap br beskattas enligt srskildaregler jmfrt med den vriga fordonsparken. De fordon som enligttidigare regler var freml fr en lgre drivmedelsbeskattning utnyttjarinte det allmnna vgntet p samma stt som vriga fordon. Endifferentierad drivmedelsskatt br terinfras p arbetsredskap.- Uppfinnare och innovatrer skall kunna verka i en positiv milj. Detkan de inte . Regler br infras som gr att uppfinnare ochinnovatrer kan beskatta inkomster av royalty som utgr frn patent iinkomstslaget kapital. Uppfinnare och innovatrer br ges rtt att ta uppinkomster av royalty som grundas p patent som kapitalinkomst, vilketinnebr 30 procents skatteuttag.- Frmnsrtt fr skatter vid fretagskonkurser br inte tillerknnasstaten. En frndring skulle leda till omedelbara frbttringar avfrutsttningarna fr fretagande.Skattefrmnsrtten r en vsentlig omstndighet nr fretag skallrddas genom en rekonstruktion. Ett mer jmbrdigt regelsystem frsamtliga fordringsgare, inklusive staten, skulle vara till frdel fralla parter. Om staten tvingades att bevaka sina fordringar p sammavillkor som fordringsgare skulle dessutom fler oserisa fretagarekunna upptckas snabbare n i dag.- Kapitalinkomstskatten mste snkas. I ett internationellt perspektiv ochvid rimliga rnteniver r dagens skattesats fr hg.- Den srskilda lneskatten p vinstandelsmedel br avvecklas. Det finnsgoda skl som talar fr vinstandelsstiftelser i fretagen. Det r viktigt attmjlighet kan ges fr alla anstllda att p detta vis f ett ekonomisktutbyte som r relaterat till graden av framgng i fretaget. Det finns fleragoda exempel p vinstandelsstiftelser i svenskt nringsliv.7.3 Att bli fretagareDet borde vara ltt att bli fretagare, egentligen lika enkelt som att taanstllning hos ngon annan. Staten har skl att ska garantier fr att dentnkte fretagaren kan ta ansvar fr sina skattemssiga och socialafrpliktelser, men drutver inte idka kontrollverksamhet.F-skattesedeln r fretagandets skattemssiga grund. Utan denna kan ingetfretag starta i praktiken. F-skattesedel br tilldelas alla som begr den omdet inte framstr som uppenbart att det fregivna fretagssyftet r oserist.Fr att gra det tydligt fr fler - och srskilt ungdomar - att fretagarvgenfaktiskt finns, br en srskild kampanj initieras i syfte att f flerintresseradeav att starta enkla former av fretag. Att starta fretag skall inte varabesvrligare n att anmla sig till myndigheterna.I ett ngot lngre perspektiv borde sdana insatser kunna underbyggas medregelrtta utbildningsinsatser i gymnasieskolan. Syftet med sdan insatserskulle inte frst och frmst vara att lra ut om sjlva fretagandet utan meratt bidra till att alla elever ges insikt i entreprenrskapets betydelse.Fretagare mste ocks ges rimliga sociala villkor. Det skall inte vara mersocialt utsatt att vara fretagare n att vara anstlld. Dagens regler r enkvarleva frn d anstllning var den naturliga formen fr arbete.7.4 KonkurrensvillkorenEn vital konkurrens skrper effektiviteten och kar vlstndet. Insatserfr att frmja konkurrensen r drmed ett viktigt inslag i en politik somgr mer utvecklingskraftigt.Framfr allt inom omrden av monopoliserad tjnsteverk-samhet skulle mycket kunna vinnas genom en mlmedveten konkurrens-utsttning. Skolan och vrden skulle kunna gras bttre om fler fick deltamed sitt kunnande. Skattebetalarna skulle f mer valuta fr pengarna i stlletfr att drabbas av skattehjningar, ndvndiggjorda av politisk ofrmga attdriva skola, vrd och omsorg p ett rationellt stt. I princip all verksamhetsom inte r myndighetsutvning br utsttas fr konkurrens.Riktlinjerna fr en god konkurrenspolitik kan anges p fljande stt:- Kommunerna skall koncentrera sig p krnuppgifterna, inte paffrsverksamhet, vare sig i bolagsform eller p annat stt. Kommunernafr d mjlighet att prioritera det som inte kan utfras av andra.- All verksamhet som inte r myndighetsutvning skall utsttasfr konkurrens. Detta innebr att kommunerna, med undantag frmyndighetsutvningen, skall upphandla alla varor och tjnster.Medborgarna skall ocks kunna vlja direkt mellan verksamheter medhjlp av checksystem, t.ex. skolpeng.Kommunal affrsverksamhet snedvrider konkurrensen gentemot privatafretag eftersom den kommunala verksamheten ytterst finansieras medskattemedel. De affrsverksamheter som kommunerna bedriver ibolagsform eller i annan form skall drfr avvecklas.Frndringsprocessen br ske med stor varsamhet. Konkurrens-utsttningarna och privatiseringarna skall leda till frdelar fr alla. Dekommunalt anstllda br f mjlighet att sjlva ta ver verksamheten nr denprivatiseras, vilket skapar kontinuitet. Kommunerna och landstingen skall haett bra pris fr de fretag som sljs, som dessa strks genomprivatiseringen.Fr att underltta processen br konkurrensreglerna frbttras vad gllerkommunal affrsverksamhet.- Kommunerna br lggas att upphandla i konkurrens. En lagstadgad rttfr privata entreprenrer att utmana offentlig nringsverksamhet brinfras. Lagen om offentlig upphandling br ocks kompletteras med enregel om att upphandlingar inte fr avbrytas utan affrsmssiga skl.- Kommunallagen br ses ver s att reglerna fr vad som r tillten ochotillten verksamhet preciseras och att mjligheterna strks attrttsligt prva om sdan verksamhet r kompetensenlig. Det bromgende infras ett krav p att kommuner inte skall f erbjudakommunala tjnster p den konkurrensutsatta marknaden.- Kravet p konkurrensneutralitet vid offentlig prissttning br skrpasgenom en lag som stadgar att offentlig nringsverksamhet skall redovisasskild frn annan verksamhet och att priset skall baseras p ensjlvkostnadskalkyl p likvrdig grund som enskilda fretag.- Mjligheterna att verklaga offentlig nringsverksamhet br frbttras.Lagen om offentlig upphandling br kompletteras med en regel om att alloffentlig nringsverksamhet mste grundas p formella beslut av stat,kommun eller landsting.- Lagen om offentlig upphandling br utvidgas till att omfatta kommunalupphandling av verksamhet i egen regi.- br ges en starkare stllning.Konkurrensen br ocks strkas genom att statens gande av nringslivetavvecklas. En privatisering av de statliga fretagen tydliggr statens rollsom lagstiftare och normgivare, kar statskassans inkomster, breddarriskkapitalmarknaden till nya grupper och strker de privatiseradefretagen.7.5 EnergifrsrjningenEtt fretagsklimat som stimulerar till investeringar och expansionbehver en sker och billig energifrsrjning. Billig energi har historisktocks varit ett av viktigaste konkurrensmedel. Till detta harocks bidragit att energifrsrjningen varit lngsiktigt plitlig.S r det inte lngre. Tvrtom r energifrsrjningen numera utsatt frextremt politiskt godtycke. Framfr allt gller detta krnkraftsavvecklingen.Fr att terstlla frtroendet fr som investeringsland msteprincipbeslutet om att nsta r brja avveckla krnkraften rivas upp. Det brersttas med ett entydigt mandat till att ansvarafr att krnkraften anvnds s lnge den uppfyller skerhetskraven, menocks att reaktorer som inte klarar kraven stngs.En sdan frskjutning av ansvaret fr krnkraftens skerhet, bort frnpolitiskt spel och till fackkunskapen, br frenas med ett beslut om attupphva den s.k. tankefrbudslagen. Att som frbjuda blotta tnkandetp ny energiteknik r inte bara principiellt frkastligt utan ocks oansvarigtgentemot kommande generationer.8 En reformerad arbetsmarknadEn vsentlig del i en politik fr fler och vxande fretag r en ny syn pmedarbetarnas och fretagens msesidiga relationer. Dagens kollektivaordning stmmer inte med de nya mera varieradearbetsmarknadsvillkoren. Och nr regler och verklighet inte stmmer, dminskar anstllningsbengenheten. Arbetslsheten stiger.Nya relationer p arbetsmarknaden r emellertid ocks en frga om respektfr den enskildes rtt. Det r denne som skall ga arbetets rttigheter, attutva sjlv eller att verlta t andra att bevaka i hans eller hennes stlle.Ettsdant synstt innebr inte att t.ex. fackliga organisationer blir obehvliga,men vl att deras uppgifter frndras. Den enskilde skall emellertid inte varaberoende av fackliga organisationers vlvilja fr att kunna hvda sin rtt.Sverige behver en ny uppsttning regler p arbetsmarknaden, regler somger strsta mjliga utrymme fr nya anstllningar och som strkerden enskildes egen stllning p arbetsmarknaden.En sdan mer modern och respektfull syn p arbetsmarknadsrelationernaaktualiserar ofrnkomligen en versyn av en rad av de lagar som hrrr frnen annan tid och som ofta motverkar de syften fr vilka de en gngtillkom.En utgngspunkt fr en sdan versyn mste vara att den enskilde genomeget avtal skall kunna frfoga ver lnen, men ocks ver andra viktiga delarav arbetets villkor. Det grundlggande skyddet fr alla medarbetare, men intemer, skall regleras genom lag.En modernare ordning p arbetsmarknaden tar tid att genomfra. Deninbegriper svl lagar som avtal. Frnyelsen av arbetsrtten mste ske medrespekt fr detta.En ordning som tar hnsyn till svl frnyelsebehovet som rttsskerhetenkan se ut p fljande stt:- En ny lagstiftning fr relationerna p arbetsmarknaden br trda i kraftden . Den br emellertid vara klar och beslutad redan den 1januari 1999. Den mellanliggande tiden utnyttjas fr en anpassning avavtal till den nya ordningen.- Med omedelbar verkan infrs en mjlighet fr lntagare och arbetsgivareatt vid nyanstllning vlja andra samverkansformer n dem som anges idelar av dagens arbetsrttsliga lagstiftning. Praktiskt br detta arrangerasp sdant stt att endast de indispositiva delarna av i frsta hand lagenom anstllningsskydd (LAS), semesterlagen samt arbetstidslagen blirtvingande fr de avtal som kan komma att glla fr den tnktavergngsperioden. En sdan ordning gr det mjligt fr dem som direktberrs att sjlva srja fr sina inbrdes relationer.Med strre respekt fr enskildas rtt genom en ordning dr detindividuella avtalet utgr grunden underlttas ocks en mer konstruktivlnebildning. Det rcker emellertid inte. I ett par hnseenden behverytterligare frndringar ske fr att inte ojmna maktfrhllanden skallstadkomma omotiverad skada.Det gller fr det frsta sympatitgrder. Det r inte rimligt att andra n desom direkt berrs av en konflikt skall kunna dras in i den. Sympatitgrderbr drfr frbjudas.Det andra handlar om formerna fr att utlsa konflikttgrder. Med tankep vilka effekter konflikter kan f i moderna och srbara samhllen brsdana inte kunna utlsas med mindre n att alla medlemmar tillfrgats. Ettsdant frfarande stmmer ocks bttre n dagens ordning med principer omden enskilde som brare av arbetets rttigheter.Till sist finns det ocks anledning att med bestmdhet avvisa alla planer patt genom lagstiftning ange nya villkor fr arbetstiden. Det r i grunden enorimlig tanke att staten i ett modernt och civiliserat samhlle skall anses hartt att reglera alla enskilda mnniskors val av arbetstid respektive rtt att ipengar ta ut arbetets frukter.En ny mera individualiserad arbetsmarknad r ett starkt skl fr att geocks de sociala trygghetssystemen en mer personlig inriktning. Stora delarav dagens trygghetsanordningar r byggda p det gamla industrisamhlletsmer enhetliga ordning och stmmer dligt med dagens mer frnderligavillkor.Ett alltjmt generellt trygghetssystem mste allts ges ett starkareindividuellt innehll. Bara drigenom blir det mjligt fr alla att medtillfrsikt utnyttja det mera rrliga samhllets mjligheter.9 En modern arbetsmarknadspolitikArbetsmarknadspolitiken r ett skydd fr den enskilde om och nr manfrlorar arbetet. Men arbetsmarknadspolitiken pverkar ocks p vilkavillkor anstllningar kan ske.All arbetsmarknadspolitik mste utformas p ett sdant stt attfrvrvsarbete fr den enskilde blir bde mjligt och attraktivt.Arbetsmarknadspolitiken har en omstllningsinriktad uppgift. Den kan intesvara fr ett permanent std.Arbetsmarknadspolitiken br ha fyra huvudelement, nmligen ersttningvid arbetslshet, std till unga arbetslsa, utbildningsinsatser samt speciellainsatser fr ldre.- Ersttningen vid arbetslshet genom arbetsmarknadspolitiken skall sessom ett grundlggande skydd som omfattar alla. En sdan allmn ochobligatorisk arbetslshetsfrskring br omfatta ,utom fr dem som r ldre n 58 r d ytterligare 200 ersttningsdagarbr medges. Frskringen br glla ocks vid t.ex.arbetsmarknadsutbildning och erstta de speciella bidrag som frn tid tillannan utgr . Srskilda vergngsregler behvs intill dessarbetslsheten pressats ned till acceptabla niver.- Ersttningen br vara av den tidigare lnen. Hgreersttningsniver riskerar att motverka den mer flexibla lnebildningSverige behver. Ersttningsnivn skall ses tillsammans medfrslag om lgre inkomstskatter och egenavgifter, vilka ocks belastararbetslsa.- Det grundlggande frskringsskyddet kan och br kompletteras medtillggsskydd genom avtal. Ett sdant skydd br kunna variera frnbransch till bransch.- Finansieringen av den allmnna frskringen br till betydande del skegenom avgifter som tas ut av den frskrade. Utrymme skapas genomlgre skatt p arbetsinkomster. Avgifterna blir avdragsgilla vidinkomstbeskattningen. Dessa br emellertid vxlas mot motsvarandelgre skatter.P lngre sikt finns det skl att vervga om inte det skydd som i nulgetbr stadkommas genom en allmn arbetslshetsfrskring bttre kanskras genom en form av personligt, men obligatoriskt sparande.Frdelen skulle vara att sparande p konto har bttre frutsttningar attfungera i ett samhlle dr arbetets regelbundenhet kommer att varasvagare n i dag.- Arbetsmarknadspolitikens andra huvuduppgift r att bidra till ungdomarsintrde p arbetsmarknaden. Insatserna skall komplettera mer rimligaingngslner, som det ankommer p arbetsmarknadens parter attkomma verens om. I stllet fr dagens overskdliga och ad-hoc-betonade insatser br ettlrlingssystem fr ungdomar mellan 20 och 25 r introduceras. Systemetbr byggas upp tillsammans med fretagen och erbjudas alla ungdomar iden aktuella ldern efter 100 dagars arbetslshet. Ett lrlingssystem kanbli lngt mer framgngsrikt n den kommunsysselsttning regeringen nufreslr. br viss ersttning utg, motsvarande den produktivainsats lrlingen gr i fretaget.- Utbildning br vara arbetsmarknadspolitikens tredje huvuduppgift. Denspeciella arbetsmarknadsutbildningens syfte skall vara att srja frfokuserade insatser, riktade mot specifika yrkesomrden, samtdefinierade kompletteringar av arbetslsas kompetens. Hr ingr ocksstd till arbetshandikappade. Mer allmn utbildning av arbetslsa br inte anordnas inomarbetsmarknadspolitikens ram utan anfrtros de gngse systemen frvuxenutbildning.- Den fjrde huvuduppgiften arbetsmarknadspolitiken skall klara r attsrja fr att ocks ldre kan finna en plats p arbetsmarknaden. Det r engrannlaga uppgift att skerstlla detta utan att frstra normala relationerp arbetsmarknaden. Det br vara mjligt att introducera en form av skattereduktion fr vissldre arbetskraft som riskerar arbetslshet. Genom en sdanskattereduktion pressas kostnaden fr anstllningen. Dengenerationsvxling regeringen freslr r inget verkningsfullt instrumentfr att bidra till fler jobb, utan friserar enbart arbetslshetsstatistiken.Dessa fyra huvuduppgifter mste arbetsmarknadspolitiken klara medhgsta effektivitet och kvalitet. Den br utfras tskilt frn denfrmedlingsverksamhet som skall vara den lokala arbetsfrmedlingenshuvuduppgift.Arbetsfrmedling skall inte ses som arbetsmarknadspolitik utan som enfrmedlings- eller mklaruppgift. Fr att tillfrskra den enskildearbetsskanden maximal service skall den utfras i strsta mjligakonkurrens med frmedling med annan huvudman n staten.En reformering av arbetslshetsfrskringen och arbetsmarknadspolitikenmste ske parallellt med insatser fr att skapa bttre frutsttningar fr flerriktiga arbeten. Kortare ersttningstider br t.ex. komma i frga vid entidpunkt nr tillgngen p riktiga arbeten r bttre n . De hr freslagnafrndringarna mste drfr kompletteras med vergngsregler.10 Kunskaps- och teknologifrsrjningen10.1 Kunskap i vrldsklassMorgondagens fretagande kommer att krva mer av kunskap hosmedarbetarna. Det gller som generell iakttagelse, ven om det inte rgiltigt fr alla typer av arbeten.Kraven kommer ocks att frndras under arbetslivets gng. Det stllerkrav p system genom vilka den enskilde kan utveckla det kunnande haneller hon finner sig behva.Det r en viktig uppgift att utveckla utbildningssystemet s att detmotsvarar dessa krav. Utbildning behver bli mer av en process n vad denr i dag.Inte minst aktualiseras frgan om utbildningens finansiering. Omutbildningsbehoven i realiteten utstrcks ver hela den arbetsverksammadelen av livet behvs en principiell diskussion om vem som har anledning attbetala fr vad.Ett betydelsefullt element r att gra den enskilde sjlv delaktig i densamlade utbildningens finansiering. Det frstrker de personligadrivkrafterna och kar effektiviteten.Utbildningsbehoven kommer emellertid inte bara att bli mer utstrcktaver tiden utan ocks mer varierade till sitt innehll. Enhetligautbildningssystem blir allt svrare att upprtthlla eftersom dessa inte svararmot enskildas och fretags behov.En reformstrategi som svarar mot den nya omvrlden br bl.a. innehllafljande element:- Svl skolan som olika former av utbildning mste ges bttre mjligheteratt tillgodose mer varierade krav. Det sker bst genom attutbildningsvsendet inom vida statliga och kommunala ramar ppnasocks fr andra n de offentliga utbildningsinstitutionerna. Enklast sker detta genom att den offentliga utbildningsfinansieringenstyrs ver frn producenterna till elever och studenter. I skolan r medlethrfr en s.k. nationell skolpeng. Ett motsvarande system kan ocksintroduceras fr den eftergymnasiala utbildningen. En viktigkompletterande effekt av en sdan frndring av universitetens ochhgskolornas finansiering r att det internationella utbytet kan frstrkas.- Det skraste sttet att pressa tillbaka ungdomsarbetslsheten r attintegrera delar av gymnasieutbildningen i fretagen. Erfarenheterna avlrlingsutbildning r goda frn bl.a. , sterrike och . Hur lrlingsverksamhet skall utformas br kunna avgras av skolor ochfretag direkt. P staten ankommer det att stta upp de villkor somutbildningen skall uppfylla. De fackliga organisationerna mste visalnemssig vidsynthet.- Den fortsatta expansionen av den eftergymnasiala utbildningen brvgledas av insikten att mer allmnutbildning inte ndvndigtvis r detsom just nu mest behver, liksom av kraven p hgsta mjligakvalitet. Det leder till en annan utbyggnadsstrategi n denSocialdemokraterna nu fljer.- Universiteten och hgskolorna br utvecklas i olika riktningar fr attkunna tillgodose de olika utbildnings- och forskningsbehoven.Sjlvstndigheten frn staten mste frstrkas. ochhgskolor br verfras i privatrttslig form.- Under de nrmaste ren r det teknisk utbildning p skilda niver som brges frsteg framfr en utbildningsexpansion fr dess egen skull.Kvalificerad eftergymnasial utbildning i samarbete med fretag r en vgsom snabbt kan leda till att kompetensbehov kan fyllas.- Fr det livslnga lrandet gr det inte att gra statliga planer. Dremotgr det att skapa frutsttningar fr andra att mta behoven.- En viktig frutsttning fr att det livslnga lrandet skall bli mer n ettpolitiskt honnrsord r att det kan finansieras. Ett system med personligautbildningskonton r en attraktiv framtidsvg. Till detta konto avstterden enskilde sjlv och dennes arbetsgivare resurser. Avdragsrtt vidbeskattningen medges enligt samma principer som gller frpensionsfrskringar.- Utbildningskonton skulle ocks kunna frenas med ett system varigenomdet offentliga stdet till eftergymnasial utbildning verfrs frnproducenterna till studenterna. Den enskilde skulle kunna erbjudasmjligheten att utnyttja det offentliga utbildningsstdet vid tidpunktersom passar den enskilde bst.10.2 En avancerad forskningExpanderande fretag mste inte bara ha tillgng till kunnigamedarbetare i stort utan ocks till avancerad forskning. Forskningensresultat mste ocks bli tillgngliga fr fretagen. behver en nyforsknings- och teknologipolitik som bidrar till vrt lands vxtkraft:- Forskningen mste hlla absolut hgsta klass. Det krver ett starkt statligtengagemang men ocks en nra samverkan med fretagen. Framfr alltinom omrdena informationsteknik och bioteknik har bdeforskningsmssigt och fretagsmssigt goda frutsttningar attupprtthlla en vrldsledande roll.- Forskningspolitiken mste ge utrymme att odla de unika begvningarna.Ett universitet skulle kunna utvecklas till ett masters- ochdoktoranduniversitet och ges speciella forskningsmjligheter. Ett srskiltstipendieprogram br sttas upp fr att skall kunna attraheraframstende inhemska och utlndska begvningar.- Barrirerna mellan den akademiska forskningen och fretagen mstebrytas. Ett starkt nringslivsengagemang i frst och frmst de tekniskahgskolorna r ndvndigt ven om det i dagens hgskolesystemfrefaller svrt att frverkliga. En frstrkning avindustridoktorandprogrammen r en annan, parallellt framkomlig vg.- Erfarenheterna av hur relationer mellan industri och akademi kanarrangeras finns att hmta i andra lnder. Det kaliforniska CONNECT-programmet t.ex. knyter framgngsrikt samman den akademiskaforskningen med nringsliv och finansirer. Programmet bygger pntverksbyggande och frivilligt engagemang. tskilliga nya jobb iKalifornien kan tillskrivas programmet.- En viktig frutsttning fr kunskapsverfringen r att den akademiskautbildningen, oavsett inriktning, ges en entreprenriell inriktning.Kunskap mste kunna kommersialiseras, i egen eller andras regi.Utbildning uteslutande inriktad p en offentlig frsrjning tillhr enfrgngen tid.- 10F- P11 HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att beslutar att dubbelbeskattningen av utdelade ochkvarhllna vinster slopas frn i enlighet med vadsom anfrts i motionen,2. att beslutar om lindrade sprregler fr fmansbolagfr.o.m. i enlighet med vad som anfrts i motionen,3. att beslutar avveckla frmgenhetsskatten med brjan1998 i enlighet med vad som anfrts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om skattekonto och mervrdesskattebetalningar,15. att beslutar om skattereduktion av betaldarbetskostnad i enlighet med vad som anfrts i motionen,6. att hos regeringen begr frslag om permanent avdragfr underhll och reparation av egna bostder i enlighet med vad somanfrts i motionen,7. att beslutar terinfra de regler som gllde fre 1995avseende dieseloljebeskattningen av arbetsredskap i enlighet med vadsom anfrts i motionen,8. att beslutar att inkomster av royalty som hrrr frnpatent skall beskattas som kapitalinkomst fr.o.m. ienlighet med vad som anfrts i motionen,9. att hos regeringen begr frslag syftande tillavskaffande av statens skattefrmnsrtt vid konkurser i enlighet medvad som anfrts i motionen,210. att beslutar avskaffa den srskilda lneskatten pvinstandelsmedel i enlighet med vad som anfrts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om F-skattesedel,112. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om principerna fr konkurrenspolitiken,313. att hos regeringen begr frslag om ndringar ikommunallagen, lagen om offentlig upphandling och konkurrenslageni enlighet med vad som anfrts i motionen,14. att hos regeringen begr frslag om skrpta krav pkonkurrensneutralitet vid offentlig prissttning i enlighet med vad somanfrts i motionen,15. att hos regeringen begr frslag om en frstrkning avKonkurrensverket i enlighet med vad som anfrts i motionen,316. att hos regeringen begr frslag om en lngsiktigfrndring av arbetsrtten i enlighet med vad som anfrts i motionen,417.