mot · GK02Jo22 · 1997-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:75 Skydd av hotade arter samt aktionsplaner för biologisk mångfald InledningUnder allmänna motionstiden lämnadeKristdemokraterna en omfattande motion om biologiskmångfald, 1996/97:Jo779 Biologisk mångfald, som täckerdet mesta av de frågeställningar som aktualiseras iföreliggande proposition. Det finns ett flertal förslag frånregeringen som är gamla krav ifrån sidaoch det är bra att regeringen nu anammar våra förslag. Viväljer att endast kortfattat kommentera en del av de förslagsom presenteras , antingen i form av att vi på någrapunkter vill understryka regeringens inriktning eller att vi haren avvikande uppfattning.KustbevakningenTill att börja med vill vi markera ett bifall till regeringensförslag att medverkan vid polisiärövervakning ändras så att får polisiärabefogenheter även när myndigheten bedriver verksamhet föratt förhindra brott mot föreskrifter i författningar som gälleråtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddadearter. Denna förändring har den fördelen att utöver attmyndigheten får ett spetsigare instrument så ger förslagetrimligtvis inte några ökade kostnader som konsekvens.JordbrukslandskapetNär det gäller åtgärder i jordbrukslandskapet har arbetet medatt fasa in de natur- och kulturmiljövårdande åtgärder somingick i det tidigare stödet enligt ochLandskapsvården i det nya miljöersättningsprogrammet ihuvudsak nu genomförts.Ett problem med NOLA-stödet är att det inte alltid kommit till rättanvändning. Med den byråkrati som har kännetecknat har dejordbruksföretag där den administrativa kompetensen varit hög haft ettförsteg framför de aktörer som inte i samma utsträckning har dennaadministrativa läggning, men vars naturvårdande betydelse kan ha varit välså stor som de som har förmågan att skriva bra ansökningar. Myndigheternamåste ha tillräckligt stor kunskap om vilka marker som måste värnas för attde ska kunna göra en självständig bedömning av inkomna ansökningar. Detbör därför uppdras åt att göra en utvärdering av utbetalatstöd i syfte att analysera om de naturvårdande ersättningarna har fördelats påett för naturvården optimalt sätt.Som en konsekvens av proposition 1993/94:30 En strategi för biologiskmångfald beslutade att som framgångsriktbedrivits inom skogsvårdsområdet skulle stå som förebild för en liknandeutbildningsverksamhet inom jordbrukssektorn. Det uppdrogs åt att i samarbete med och företrädare för näringengenomföra en informationskampanj i syfte att såväl öka kunskapen somintresset och engagemanget och på så vis stimulera till ett ökat ansvars-tagande för den biologiska mångfalden inom jordbruket i ett långsiktigtperspektiv. Vi efterlyser hur detta beslut har uppfyllts och begär en redo-visning ifrån regeringen i denna fråga.Bevarandefrågor iskogsbruketRegeringen säger när det gäller bevarandefrågor iskogsbruket att den avser att återkomma sedan givnauppdrag slutredovisats till regeringen. I avvaktan på dettanöjer vi oss med att hänvisa till vår tidigare motion där vibland annat aktualiserat behovet av att skydda produktivskog i framför allt och i Norrlands kustregion.Nu avverkas de sista återstående naturskogarna i snabb takt.Här handlar det om biotoper där det inte är realistiskt att talaom möjligheten att ersätta med kompensationsbiotoper, ochvi vill i detta sammanhang påminna om målet att avskogsmarken inom hela landet bör vara undantagen frånskogsbruk . Frågan är akut och viförutsätter att regeringen inte dröjer med förslag tillframtidsstrategi.Våra sjöar och vattendragI fråga om vår vattenförsörjning vill vi understryka värdet avatt det ska göras en nationell inventering av sjöar ochvattendrag. I det arbetet ska det ingå att göra ennaturvärdesbedömning samt att ta fram en plan förområdesskydd. Detta ser vi som en prioriterad och angelägenuppgift.Vi måste däremot kritisera den passiva hållning regeringen visar när detgäller försurning av våra sjöar och vattendrag. Vi har i flera sammanhang -motioner, frågor, debatter etc - haft anledning att taupp frågan om kalkningsanslaget. Det är helt uppenbart att den nivå påkalkningsanslaget som regeringen har beslutat om är helt otillräcklig. Dettaär något som man själv är medveten om, det skrivs rent ut. Men dennakunskap leder tyvärr inte till den logiska slutledningen att insatserna inomdetta område måste öka.Vi har fått rapporter om att fiskbestånden har minskat kraftigt ellerhelt försvunnit i över 5 600 sjöar på grund av försurning. Allvarligast ärförsurningen av sjöarna i , från och tillSmåland. Där har mer än varannan sjö drabbats.Av de drygt 50 fiskarter som lever i sötvatten har mört och abborredrabbats hårdast. Men dessa mörka rapporter kan till viss del balanseras uppav det faktum att kalkningen har räddat många hotade fiskbestånd, vi vet kortsagt att insatserna verkligen gör nytta. På måste naturligtvis deförsurande utsläppen upphöra, men i det korta perspektivet måste vi höjaambitionsnivån på kalkningen. Vi hänvisar i övrigt till vår budgetmotion för1997 där vi redovisar hur vi finansierar våra förslag.Östersjön och VästerhavetNär det gäller och så är det inte baraövergödning och miljögifter som är problemet, utan ocksåvåra fiskemetoder. Regeringen bör återkomma i frågan ochge förslag på hur man avser att skydda den nu förekommandevariationen av fisk- och skaldjurssamhällen och bevara dengenetiska variationen inom dessa arter.Det globala perspektivetEtt perspektiv som saknas i propositionen är det globala. Detfinns ingen analys, beskrivning eller några förslag i fråganom hur vår livsstil och våra beslut i påverkar denbiologiska mångfalden i andra länder, och vi tänker dåspeciellt på situationen i Tredje världen.Först och främst gäller det vår livsstil i . Vi konsumerar mycketstora mängder kaffe, te, bananer, kakao etc. Produkter som i samtliga fallinnebär stora ingrepp i det lokala ekosystemet. De allra flesta medborgare iSverige äger inte kunskap om hur deras konsumtion påverkar livet ochmiljön för andra människor i producentländerna. Vilka skador enkonventionell bananodling medför dels i form av utsläpp av miljöfarligagifter, dels i form av utarmning och enkelriktning av jordbrukslandskapet ärför de allra flesta helt obekant. Detta är en stor utmaning för de krafter somvill verka för en social och ekologisk marknadsekonomi.Det handlar också om de direkta insatser som gör inom bistånds-sfären, antingen genom direkta bidrag eller genom företagsstöd. Det minstaman kan begära i detta sammanhang är att den politik vi vill driva på hemma-plan ska vara konsistent med den politik vi driver internationellt. Det bördärför utarbetas naturvårdskriterier för de olika projekt som Sida ärengagerat i, där det självklara målet ska vara att medel ej satsas påaktivitetersom hotar den biologiska mångfalden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utvärdering av de naturvårdande ersättningarnainom jordbrukslandskapet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en redovisning av informationskampanj om denbiologiska mångfalden i jordbruket,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarandefrågor i skogsbruket,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalkning av sjöar och vattendrag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fisket i och ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturvårdskriterier för projekt där Sida är engagerat.