mot · GK02So19 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:60 Prioriteringar inom hälso- och sjukvården delar i huvudsak tankegångarna ipropositionen. Följande tillägg och ändringar vill vi dockföreslå:PatientlagPropositionen för vissa resonemang kring detta men villavvakta HSU 2000:s kommande förslag om möjligheten attstärka patientens ställning i vården.Vi menar att behovet av en patientlag har ökat och kan bliett bra komplement till . Den föreslagna lagändringensom propositionen föreslår och vilken vi tillstyrker kan delvis ses som ettembryo till en patientlag.Nedskärningarna inom vården ökar behovet av en patientlag. Någraexempel:En allt större grupp människor stängs ute från vård av ekonomiska skäl,senast belyst genom exemplet med de kroniskt psykiskt sjuka som inte längrehar tillgång till fri medicin. En annan grupp är barnfamiljer med dåligekonomi där flera barn blir sjuka . Avskaffandet av tandvårds-subventionerna gör att många avstår från att söka tandvård trots uppenbarabehov. Flyktingar som vistas i utan flyktingstatus och som i praktikenriskerar att tas av polisen om de söker vård måste ges ett rättsligt skydd tillvård. Det vore också värdefullt att samla den nuvarande fragmentiseradelagstiftning som rör patienterna till en enda lag. En sådan lag kan också skapabalans mellan samhällets skyldigheter och patientens rättigheter. I en sådanlag kunde också för funktionshindrade samtbarnkonventionen transformeras i tillämpliga delar.Kostnadseffektivitetsprincipen kan utgå ur den etiskaplattformenI och för sig har vi inga större invändningar mot deresonemang som förs och mot behovet av enkostnadseffektiv sjukvård. Tvärtom, alla vill väl ha enkostnadseffektiv sjukvård. Däremot finner vi inte att dennaprincip fyller någon funktion i en etisk plattform. Dessutomhar de senaste årens kraftiga nedskärningar lett till ett heltnytt ekonomiskt tänkande inom vården som gör att pekpinnarav denna art är överflödiga.Tvärtom kan den tas till intäkt för överdrivet sparande som i sin tur kanleda till kapitalförstörelse och felaktigt utnyttjande av människor.Ifrågasätt inte förebyggandearbete/preventionHär ger tyvärr propositionen dubbla signaler. Dels är detnaturligtvis mycket bra att man lyfter upp preventionen iprioriteringsgrupp två tillsammans medrehabilitering/habilitering och att man preciserar vissaangelägna ändamål exempelvis mödrahälsovård,barnhälsovård, arbete för bättre arbetsmiljö,ungdomsmottagningar och preventivmedelsrådgivning,mammografi och förebyggande program mot tobak ochalkoholmissbruk.Å andra sidan för utredningen ett resonemang, i vilket propositionen ihuvudsak instämmer, om att befolkningsinriktad prevention måste hadokumenterade effekter för att kunna prioriteras. Detta kan låta bestickande,men det finns två avgörande invändningar. För det första ställer man intesamma krav på vård och behandling trots att vetenskaplig dokumentationsaknas. För det andra ligger det i sakens natur att det är mycket svårt attbedöma effekten av preventiva åtgärder, t.ex. informationskampanjer.Risken är att prioriteringspropositionen i detta avseende skulle kunnaanvändas som argument för att skära ner i landstingens folkhälsoarbete.Ett exempel kan vara massarbetslösheten som är ett nytt fenomen. Detsaknas ännu vetenskaplig dokumentation om hälsokonsekvenser ochvetenskapligt dokumenterade effekter av åtgärder. Men detta kan ju inte varaett argument för att avstå från insatser för att mildra arbetslösheten ochstödjade arbetslösa på olika sätt.Ett annat exempel är hiv/aids. Här finns ingen effektiv behandling ochdokumentation av nyttan med att dela ut kondomer och bedriva informations-verksamhet. Ändå kan det vara rimligt att sätta pengar till detta ändamål.Vi vet att det förebyggande arbetet har en mycket känslig ställning inomsjukvården, nu senast bekräftad genom den påvisade kraftiga neddragningenav företagshälsovården. Därför kan det vara viktigt vilka signaler somstatsmakterna sänder ut. Och en sådan signal bör vara att det förebyggandearbetet inte får tummas på. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om önskvärdheten av en patientlag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kostnadseffektivitetsprincipen skall tas bort från den etiskaplattformen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om synen på det preventiva arbetet.