mot · GL02A803 · 1997-10-06 00:00:00 — Kvinnors förtagande behandlas även i näringspolitiska motion. verkar för att kvinnors företagande utvecklas till att kvinnor startar och driver företag i samma utsträckning som män. ska bli ett föredöme när det gäller jämställdhet inom näringslivet. En parallell utveckling till detta måste också vara att andelen kvinnor i ledande befattning stadigt ökar i näringslivet. Om skall utvecklas till ett hållbart samhälle byggt på kretsloppsprincipen behövs forskning och utveckling av alternativa bränslen och utvecklande av teknik för att klara de krav som det kretsloppsanpassade samhället ställer. En av de sektorer som utvecklas och växer allt snabbare är den s k gröna sektorn. En kraftsamling för omställning av energisystemet med stora investeringar i forskning, utveckling och infasning av ny teknik och alternativa bränslen kan föra svenskt näringsliv till att bli världsledande på en grön marknad. Detta är en chans för svenskt näringsliv. Det är även en enorm utmaning och chans för kvinnorna. Inom denna sektor finns stora möjligheter för nya företag att växa fram. Utvecklandet av kretsloppssamhället ökar möjligheterna för ett mer differentierat näringsliv. Detta kommer att ge både män och kvinnor möjlighet till ny sysselsättning. Våld mot kvinnor av män är dessvärre vanligt förekommande i vårt samhälle. Denna typ av våld kommer inte till myndigheternas kännedom i samma utsträckning som annan våldsbrottslighet. En stor del av de kvinnor som misshandlas känner eller lever tillsammans med den som misshandlar. I de flesta fall sker misshandeln i det egna hemmet. Samhället måste tydligt visa att våld måste bekämpas och att det aldrig kan accepteras. Den kvinnosyn som kommer till uttryck i våldet mot kvinnor är inte förenlig med samhällets jämställdhetsmål. En allmän ökad våldsbenägenhet innebär också en ökad risk för våld mot kvinnor. I ett jämställt samhälle har kvinnor och män samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. I ett jämställt samhälle utsätts inte kvinnor och barn för tvång, utnyttjande, våld och sexuella övergrepp. I ett jämställt samhälle finns inga förövare som måste uttrycka makt med våld och förtrycka offret. Fördomar som direkt eller indirekt ger uttryck för uppfattningen om mäns makt över kvinnor måste bekämpas med kraft, eftersom de utgör själva grunden för uppkomsten av såväl våld som sexuella brott. har i andra motioner utvecklat detta och lagt förslag till konkreta åtgärder. De svårigheter som invandrare har på arbetsmarknaden är särskilt uttalade bland kvinnorna. Svårigheterna med att överhuvudtaget få ett jobb är påtagliga. Utvecklingen under 1980- och visar att det är färre som förvärvsarbetar bland de invandrade kvinnorna än bland de infödda. Bland de invandrarkvinnor som har haft arbete har detta varit arbeten inom industri och service som varit både fysiskt och psykiskt påfrestande. Detta tillsammans med dubbelarbete i än högre grad än svenska kvinnor har dessutom lett till att invandrarkvinnor oftare drabbats av belastnings- och förslitningsskador. Förutom att motverka faran med att allt fler invandrare ställs utanför arbetsmarknaden måste också arbetsmiljön anpassas bättre efter individuella behov för att förebygga och om möjligt undvika förtidspensionering. Detta bör ges regeringen till känna. Situationen för kvinnor som kommer till för att gifta sig med en svensk man eller med någon invandrad man är speciellt utsatt. I vissa fall utnyttjar eller misshandlar mannen kvinnan som har små möjligheter att få hjälp. Om hon bryter upp från förhållandet innan det gått blir hon utvisad. Att komma tillbaka till sin hemtrakt som en frånskild kvinna framstår som ett omöjligt alternativ för många av dessa kvinnor. Det är viktigt att kvinno- och brottsofferjourerna får resurser så att de kan stödja dessa kvinnor. Vi anser att den s.k. 2-årsregeln skall ändras till en 1-årsregel. Detta bör ges regeringen till känna. I vissa fall har svenska män genom ''postorderfirmor'' lockat hit utländska kvinnor. Särskilt upprörande är det när svenska män, dömda för misshandel, vid upprepade tillfällen har kunnat locka hit kvinnor. Kvinnor som planerar att flytta hit bör uppmärksammas på möjligheten att ta reda på mer om mannens bakgrund. Kvinnornas rätt till information om sin blivande man bör stärkas. Ambassaderna bör ha större ansvar att medverka till detta. Mannen är fortfarande norm i den svenska sjukvården. De flesta normalvärden är fastställda på värnpliktiga män och de flesta läkemedel är utprovade på män. Resultatet har blivit att kvinnors sjukdomar inte diagnostiserats då de uppfattats som mer diffusa. Behandlingen har därför blivit av sämre kvalitet. Utredningen vård olika på lika villkor slår fast att kvinnor varken får samma bemötande eller behandling som männen i vården. Könsperspektivet har alltför länge saknats i svensk sjukvård. Det är viktigt att olikheterna accepteras och tas på allvar. För att komma till rätta med denna problematik krävs flera åtgärder. För det första måste könsperspektivet finnas med i kursplanerna för all vårdpersonal. När det gäller läkarutbildningen är det angeläget att könsperspektivet tas upp i olika faser av utbildningen. För det andra krävs att forskningen inom vården inkluderar båda könen. Eftersom kvinnoperspektivet oftast inte finns är avsaknaden av könsspecifika kunskaper stor. När medel fördelas till forskning och utveckling måste hänsyn tas till könsperspektivet. Detta bör ges regeringen känna. Kvinnor tar kroppens signaler på allvar och besöker läkare oftare än män. Nya sjukdomar dyker också upp som t ex kroniska trötthetssymptom. Problem uppstår då sjukvården inte kan hantera dessa symptom som inte enbart är ett biologiskt faktum. Sjukdom är skapad i ett kulturellt sammanhang och måste förstås utifrån detta, säger forskare . Vi har fått bekräftat att kvinnors hälsa försämrats. Fram till har kvinnors hälsoutveckling i varit positiv. ökar inte längre kvinnors medellivslängd, det gör däremot männens. Det finns inte bara skillnader när det gäller hälsa/ohälsa mellan kvinnor och män utan även mellan olika grupper av kvinnor. Andelen personer med i hög grad nedsatt arbetsförmåga på grund av långvarig sjukdom har ökat bland kvinnor i arbetaryrken. Dessutom har kvinnor i lägre socialgrupper högre dödlighet i hjärt-kärlsjukdomar. Detta tyder på att de socio-ekonomiska skillnaderna åter ökat bland kvinnorna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål och inriktning för jämställdhetsarbetet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhet inom skola och utbildning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fler män i vård, omsorg och utbildning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning inom omsorg och utbildning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktade arbetsmarknadsinsatser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadsutbildning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsvärdering, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsrevision, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på kvinnligt företagande,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om invandrarkvinnornas situation på arbetsmarknaden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den s.k. 2-årsregeln,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och forskning kring kvinnors hälsa. 1 Yrkande 9 hänvisat till NU. 2 Yrkande 11 hänvisat till SfU.