mot · GL02U219 · 1997-10-06 00:00:00 — Då får inte EU vara den som bromsar för att försvara sitt eget jordbruk till varje pris. måste också gå i täten i kampen för att EU-ländernas tullar och även kvoter inom jordbruksområdet försvinner. bör med kraft driva dessa frågor vid de kommande Loméförhandlingarna. Ett annat problem för utvecklingsländerna är EU:s regel om att av en varas värde ska härstamma från ursprungslandet. Detta förhindrar att utvecklingsländerna med sin billiga arbetskraft blir attraktiva för s k ihopsättningsindustrier. Det försvårar också tillverkning av en rad produkter då ofta är beroende av komponentimport. För att ge utvecklingsländerna en chans att finna en väg bort från biståndsberoende måste handeln uppmuntras. EU bör se över regeln om ursprungsland. En oroande hög andel av EU:s bistånd sker genom s k livsmedelsbistånd. Så kan också livsmedelsöverskott i användas. Effekten för mottagarna har varit förödande där mottagarnas egna jordbrukare slås ut. Detta slags bistånd har minskat och bör upphöra förutom vid katastrofsituationer. EU-biståndet har också kritiserats för en alltför ogenomtränglig byråkrati. bör verka för att EU:s bistånd i ökad utsträckning sker i form av programstöd istället för projektstöd. En allt större andel av EU-biståndet går till . AVS-länderna tar emot mindre än hälften av EU:s biståndsmedel. De nya demokratierna i närhet är värda allt stöd, är behovet fortfarande oerhört stort i andra världsdelar. liberalerna känner sympati för EU:s starka betoning av demokrati i sin biståndsgivning. kan ha mycket att lära av EU inom detta område. Men vi känner också en oro för att de fattigaste länderna blir allt mindre attraktiva för biståndsinsatser från EU:s sida. EU kan här hämta inspiration från fattigdomsinriktade bistånd. Regeringen bör verka för att en balans mellan AVS-staterna samt de nya demokratierna i upprätthålls i EU:s biståndsgivning. bör inom EU, såsom i alla andra internationella sammanhang, verka för att medlemsländerna i sina nationella budgetar fullföljer FN:s rekommendation om att av BNI ska avsättas till bistånd. samarbete med länderna i handlar, som liberalerna framhållit, inte om samma saker som samarbetet med länderna i tredje världen. Det grundläggande i Öst- och är att bryta den förlamning som decenniers kommunistiskt styre inneburit och återknyta band mellan olika delar som brutits mot medborgarnas vilja. Även om samarbete och bistånd i många former kommer att vara nödvändigt , så är det avgörande snarare att dessa länder så fullständigt som möjligt kommer med i det demokratiska olika institutioner och integreras i det normala ekonomiska utbytet mellan olika europeiska länder. På samma sätt är det stora hotet mot reformarbetet i öst den risk som alltjämt existerar att snäva gruppintressen i olika västeuropeiska länder lyckas blockera den ekonomiska integrationen, t ex genom att förhindra den nödvändiga reformeringen av EU:s jordbrukspolitik. Varje analys som gjorts av resultaten av 90-talets reformer i olika östeuropeiska länder visar entydigt att det som ibland nedlåtande kallas chockterapi varit ofrånkomligt och därtill överallt gett bättre resultat än vad som varit fallet i länder där man tvekat och bromsat inför det nödvändiga systemskiftet. Ett belysande exempel är , där den ekonomiska och sociala krisen till följd av det uteblivna systemskiftet gav majoritet åt en koalition av demokratiska partier som försöker återvinna förlorad tid och följa de mer framgångsrika exemplen från t ex , , och . En liknande process är nu på väg i . Många representanter för den svenska socialdemokratin har i det längsta blundat för dessa lärdomar men dessbättre har dessa attityder inte tillåtits spela någon roll för östbiståndets faktiska utformning. Någon grundläggande förändring av östsamarbetets inriktning föreslås därför inte i denna motion. I ett avseende vill vi dock föreslå ett omtänkande. Samarbetet med har koncentrerats till de delar av landet som räknas till . Erfarenheten av mycket ojämna och delvis uteblivna systemskifte talar dock mycket starkt för att samarbete snarare bör sökas med reformregioner, alltså regioner i landet där demokratiska reformpolitiker på allvar kunnat påverka utvecklingen även om dessa regioner skulle ligga långt från . Exempel på sådana regioner är Nizjnij Novgorod och . Med en sådan förändrad inriktning kan reformkrafterna i landet generellt stärkas, vilket långsiktigt kan bidra till att demokratins krafter får överhanden i dragkampen om framtid. säger nej till att biståndet endast skall uppgå till av BNI. Vi föreslår att biståndet höjs med 1998. Vi föreslår att biståndet även höjs successivt åren därefter. Vi har reserverat utrymme för fortsatta stegvisa höjningar . föreslår att totalbeloppet på anslag A Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 är . har gjort särskild poäng av att biståndet inte undantagits från några besparingar. Det blir därmed uppenbart att socialdemokratin inte ens försöker att leva upp till ambitionen att skydda biståndet. Vi beklagar detta. I varje sparpaket som den socialdemokratiska regeringen har lagt fram har besparingar gjorts på biståndet till utvecklingsländerna. Det råder nu ingen tvekan om att den väg tillbaka mot enprocentsmålet, som inleddes när liberalerna hade inflytande över regeringspolitiken, definitivt har övergivits av den socialdemokratiska regeringen. liberalerna håller fast vid att enprocentsmålet för det totala svenska u-landsbiståndet skall vara något mer än bara vackra ord. För oss är det ett moraliskt grundat åtagande mot de fattiga länderna som åter bör uppfyllas möjligt. I en situation med enorma behov av katastrofhjälp och omfattande behov av bistånd till stöd för ekonomiska reformprocesser är det inte svårt att se angelägna ändamål för vår u-hjälp. Det är viktigt att slå fast att regeringens nedskärningar inom biståndspolitiken inte kan motiveras med uteblivna resultat. Biståndet har i hög grad bidragit till positiva resultat. Investeringar i mänskligt kapital har exempelvis ofta varit mycket framgångsrika. Biståndet har främjat läskunnighet, försett människor med rent vatten, lärt dem vikten av hygien och gett dem tillgång till en fungerande hälso- och sjukvård. Stödet till diktaturernas offer i och södra har inte bara varit humanitärt motiverat utan har också förbättrat förutsättningarna för den demokratisering som pågår. Lyckade biståndsinsatser hamnar sällan i tidningen men de existerar likafullt och är många. De som hävdar att bistånd är onödigt saknar grund för sitt påstående. Biståndet präglas av resursknapphet på ett helt annat sätt än . Mot den bakgrunden var det värdefullt att den borgerliga regeringen budget trots en mycket hård budgetprövning i övrigt fann utrymme att höja biståndet med . vill fullfölja den biståndspolitik som den förra borgerliga regeringen slog in på i sin budget /95 då u-landsbiståndet trots ett utomordentligt ansträngt statsfinansiellt läge fick en höjning. spelar en central roll inom FN:s utvecklingsverksamhet. Vi föreslår att UNDP anslås ytterligare . för palestinaflyktingar UNRWA anslås ytterligare . För UNIFEM, för kvinnor, anslås ytterligare . Regeringen gör en kraftig nedskärning vad avser multilaterala konfliktförebyggande insatser. Detta sker utan närmare motivering. Det skulle ha behövts. Som ovan anförts är konflikthanteringen inne i en känslig fas. En sak är dock säker: Ska världen lyckas hantera sina konflikter bättre måste det ske på internationell basis. Vi anser därför att inga neddragningar bör ske inom detta område. Vi föreslår att delposten Multilaterala konfliktförebyggande insatser ökas med . Totalt blir delposten då . International är ett nyinrättat institut med säte i . Dess syfte är bland annat att arbeta för fria val och underlätta när sådana genomförs. anser att den verksamhet som bedrivs vid International är mycket angelägen. brottas med sena inbetalningar från stiftarländerna. En garantifond skulle lösa dessa problem. Den skulle kunna användas för att överbrygga sena inbetalningar från andra länder och eventuella underskott. Vi föreslår en ökning av delposten om Övriga mindre insatser inom anslaget Övrigt multilateralt samarbete med som öronmärks för att International ska kunna inrätta en garantifond. Detta belopp ska vara utöver det grundbelopp som institutet förväntas få. Det är mycket positivt att miljöfrågorna har kommit upp på den internationella dagordningen. Den globala miljön är naturligtvis en överlevnadsfråga för mänskligheten. bör spela en pådrivande roll i det internationella miljöarbetet. Även här säger nej till vidare neddragningar och förslår att multilaterala miljöinsatser får ytterligare . Totalt blir det då . För övrigt multilateralt samarbete anslås ytterligare till utsatta barn i fattiga länder. För det totala multilaterala biståndet anslår ytterligare utöver regeringens anslag. Det bistånd som förmedlas via enskilda organisationer har stor betydelse bl.a. för att stärka det civila samhället i mottagarländerna. Vi föreslår att denna anslagspost höjs med . Totalbeloppet för blir . Vad det gäller landramar delar vi den uppfattning Sida har gett uttryck för i sin anslagsframställan. Där pläderar man för mera flexibla landramar för programländerna. De reservationer vi har sett avseende vissa länder är ett tecken på att detta kan vara en god idé. Vi vill vidare förespråka en något starkare inriktning på södra än den regeringen föreslagit. För innebär det ett ökat anslag på ytterligare utöver regeringens anslag. Den sköra fredsprocess som trots allt pågår i dagens , av inbördeskrig, måste få en rejäl chans att lyckas. Framsteg har gjorts under innevarande år. förekommer dock strider i vissa delar av landet. skördar minorna som är försåtligt utlagda offer mest . Få länder har inom sina gränser så många minor utplacerade i förhållande till sin befolkning som . Landet är i skriande behov av hjälp. Biståndet till bör till stor del gå till fredsfrämjande insatser och insatser för demokratiutveckling. anslår ytterligare utöver regeringens förslag till . Även har av krig bakom sig och är nu äntligen på väg att bygga upp landet under fredliga förhållanden. Landet är i skriande behov av biståndsinsatser. går utvecklingen alltför långsamt vad gäller demokratiutvecklingen. Här återstår mycket att göra. Det är viktigt att demokratibistånd för att säkra en demokratisk utveckling kommer till stånd så att inte landet faller tillbaka till inre stridigheter. föreslår ett påslag på till utöver regeringens förslag. är ett av äldsta biståndsländer. Efter många års inbördeskrig har landet genomfört val som dock inte kan betecknas som demokratiska. Oppositionspartier har svårt, för att inte säga omöjligt, att bedriva någon politisk verksamhet. Det ser ut som om en diktaturstat har ersatts av en ny. Om inte några kursändring sker härvidlag bör överväga att kraftigt reducera biståndet till . Dessutom föreslås ytterligare till , ytterligare till , ytterligare till samt 60 miljoner ytterligare till . För och , som inte kan uppvisa några påtagliga demokratiska framsteg, föreslås en sänkning av biståndet med respektive . Vi finner det naturligt att sänka biståndet till mot bakgrund av vår kritiska uppfattning om bristen på demokratisk utveckling och göra en kraftigare satsning på biståndet till , där den demokratiska processen behöver ett omfattande stöd. Vi föreslår att Vietnamramen sänks med och att inga nya åtaganden görs. Den totala ramen för kommer då att uppgå till . Likaså föreslås en sänkning av biståndet till med ytterligare . har en lång erfarenhet av samarbete med . Då landstrategier arbetas fram bör inriktningen vara på demokratiinsatser samt fattigdomsbekämpning (främst utbildning och vatten). Vi föreslår att anslaget ökas på med . Totalt blir anslaget till . Dessutom vill vi öka anslaget till / med ytterligare . För det totala bilaterala biståndet anslår ytterligare utöver regeringens anslag. Våra ändringsförslag i förhållande till regeringens budget: Konfliktförebyggande insatser + 50 Utsatta barn i fattiga länder + 25 Totalt multilateralt bistånd + 450 (demokrati, mänskliga rättigheter, miljö) +375 Totalt bilateralt bistånd....................................................................... +1.050 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förnyad prövning av en utredning av de biståndspolitiska målen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra demokratimålet överordnat i det svenska biståndet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett särskilt åtgärdsprogram för demokratibiståndet, att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bistånd skall bedrivas i diktaturer av enskilda organisationer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att undvika stora biståndsengagemang i länder vars regimer inte strävar efter demokratisering, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det s.k. oberoendemålet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att handelns betydelse som utvecklingsmotor måste betonas starkare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rättsstatens betydelse för utveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljö och bistånd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att satsningar på familjeplanering bör föras in i de bilaterala förhandlingarna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett genderperspektiv och kvinnans roll i biståndet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ta upp frågorna om de mänskliga rättigheterna i samtal med de stater som bryter mot dessa grundläggande rättigheter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör ta fram en särskild rapport för läget i våra mottagarländer beträffande mänskliga rättigheter och demokrati, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformning av strategier för hur handikappfrågor skall införlivas i bilaterala och multilaterala utvecklingsinsatser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hälsoproblemen i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett kvalitetsprogram för det svenska biståndet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samspelet mellan bistånds- och flyktingpolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om EU och , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bistånd skall ges i former som inte snedvrider mottagarländernas ekonomier, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioriteringar av kunskapsöverföring och investeringar i det mänskliga kapitalet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndsberoende, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hälsoproblem i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att biståndet måste bidra till att krympa och effektivisera staten i många afrikanska mottagarländer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omorientering av stödet till , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om motverkan av biståndsbombardemang, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återgång till enprocentsmålet, att med avslag på regeringens förslag fastställer biståndsramen för för utgiftsområde 7 A Internationellt utvecklingssamarbete till , dvs. mer än vad regeringen föreslagit, att , med avslag på regeringens förslag till riksdagsbeslut i motsvarande delar, bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden som förordas i motionen beträffande multi- och bilateralt utvecklingssamarbete, särskilda utvecklingsprogram, folkrörelser och andra enskilda organisationer, betalningsbalansstöd och skuldlättnader.