mot · GK02K18 · 1997-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:70 Ny vallag InledningSammanfattning av regeringensförslagI propositionen föreslås att en ny vallag skall träda i kraft den1 . Förslaget bygger i stort på reglerna i dennuvarande vallagen och på den kompromiss i vallagsfrågansom uppnåddes vid partiöverläggningarna hösten 1993.Förslaget innebär bl.a. att personvalsinslaget förstärks. Vid nästa valkommer väljarna att kunna, men inte behöva, sätta en markering framför enkandidat på valsedeln. Ledamöterna kommer därefter att utses i första handbland de kandidater som fått personröster över en viss procentspärrsnivå.Spärren kommer vid val att vara vid riksdagsval vid övriga val. Om inte ett tillräckligt antal kandidater kan utsespå grund av personrösterna gäller i princip ordningen mellan namnen påvalsedlarna. Momentet med personröstning kompletteras med en möjlighetför partier som registrerat sin partibeteckning att också anmäla samtliga sinakandidater.Enligt regeringsförslaget skall inte väljarnas tillskrivna namn på en val-sedel för ett parti som anmält kandidater beaktas vid mandatfördelningen. Påvalsedlar för partier som valt att inte registrera partibeteckning och anmälakandidater, kan väljarna skriva till kandidater på samma sätt som är möjligt . Vidare skall inte väljarnas strykningar få verkan på personvalet. Möjlig-heten att stryka kandidater kommer dock att finnas kvar, men strykningarnakommer inte att beaktas vid mandatfördelningen Den möjlighet som finns för väljarna att påverka valet av ledamöter genom att stryka eller skrivatill namn på en valsedel tas således bort. Skälet anges vara strykningarnasringa betydelse för vilken kandidat som väljs. Vidare föreslås att den särskilda röstlängden för utlandssvenskar tas bort,och utlandssvenskarna skall vara upptagna i samma röstlängd som övrigaväljare. Förslaget innebär att det nuvarande kravet folkbokföringför att utlänningar skall ha rätt att rösta i kommunalval tas bort för med-borgare i EU. Treårskravet tas också bort för medborgare i och Norge.I förslaget tillmötesgår regeringen en begäran års kyrkomöteangående de kyrkliga valen. Förslaget innebär dels att valdag vid 1997 årsval blir tredje söndagen , dels att mandatperioden för kyrko-fullmäktige och andra kyrkliga organ blir fyra år.Några reflexionerSom redan framgått bygger den nya vallagen till stora delarpå en kompromiss mellan partierna. Även om resultatet avkompromissen naturligtvis måste respekteras finns det enligtvår mening ändock skäl att i detta sammanhang även ta uppvissa mer principiella partiskiljande frågeställningar rörandevårt valsystem.En alltid lika aktuell fråga för oss moderater är t.ex. frågan om skildavaldagar för riksdagsval och kommunalval.En annan viktig demokratifråga, som följer av det ökade personvals-inslaget, är vilken betydelse väljarnas strykningar och/eller tillskrivningar avnamn på valsedlar skall tillmätas i framtiden.Även procentspärrens framtida nivå till riksdagsval och dess betydelse förpersonvalets genomslagskraft bör enligt vår mening något beröras.En viktig fråga, som i och för sig ligger utanför både överenskommelsenoch propositionsförslaget men som torde ha fått ökad relevans, är huruvidakommunerna och landstingen skall ha möjlighet att utlysa nyval.Senare års avslöjanden i bl.a. och om förtroendevaldas fusk,oegentligheter och brott väcker frågan om sittande politiska majoriteter somförlorat väljarnas förtroende kan sitta kvar.Med hänsyn till att alltfler politikområden numera beslutas på kommunalnivå kan det enligt vår mening finnas skäl - inte minst av demokratihänsyn -att närmare utreda behovet av och förutsättningarna för en ordning sommedger nyval av kommuners och landstings sittande politiska majoriteter.Vidare kan frågan om hur en ändrad regional samhällsorganisation kankomma att påverka nuvarande valkretsindelning närmare behöva belysas.Skilda valdagarSedan 1973 har gemensam valdag för riksdagsval ochkommunalval praktiserats i vårt land. Under de snart 25 årsom gått sedan den gemensamma valdagen infördes harkommunernas ställning och uppgifter radikalt förändrats.Statens makt över människornas liv har minskat medankommunernas makt ökat. Kommunerna bestämmer bl.a. överskolan, , barnomsorgen, hemsjukvården, natur-och stadsmiljön, infrastrukturen m.m. Kommunernas andelav de offentliga utgifterna uppgår till ,statens till 30 och landstingens till . Majoriteten avbefolkningen betalar bara landstings- och kommunalskatt.Sammanfattningsvis kan konstateras att många av de allra viktigastefrågorna i människors liv bestäms på nivå. Trots att det förhållersig på detta vis så har vi en situation som innebär att riksdagspolitikernaoch de rikspolitiska frågorna helt dominerar den allmänna debatten införvaldagen.Mot denna bakgrund ställer vi oss kritiska till att regeringen överhuvud-taget inte berör frågan om skilda valdagar i propositionen. I stället överförsden nuvarande ordningen med gemensam valdag för riksdags- och kommu-nalval med automatik till den nya vallagen. Enligt vår uppfattning bör fråganom vilken ordning vi skall ha bli föremål för förnyad prövning. Med skilda valdagar skulle de kommunala frågorna - och de kommunalapolitikerna - uppmärksammas bättre och därmed ges mer rättvist utrymme iden allmänna debatten. Inte minst är det är av stor demokratisk betydelse förmedborgarna att de kommunala frågorna och kommunpolitikernas ansvartydliggörs i förhållande till rikspolitiken, i synnerhet inför ett stundandeval.Frågan om att söka bryta upp den nuvarande ordningen med gemensamvaldag för riksdags- respektive kommunalval bör därför övervägas på nytt.Regeringen bör skyndsamt ta initiativ till en utredning med uppdrag att seöver behovet av och förutsättningarna för en återgång till ett valsystem medskilda valdagar för riksdag och kommunalval. Regeringens strävan bör varaatt ett system med skilda valdagar praktiskt skall kunna tillämpas vid valefter 1998.PersonvalsinslagetFörändrad syn på strykningarnasbetydelse i framtidenVid partiöverläggningarna kom partiernaöverens om att års val förstärkapersonvalsinslaget i det svenska valsystemet genom att ienlighet med förslag (SOU 1993:121)införa preferensröstning enligt den s.k. modifierade danskamodellen. Detta innebär att väljarna ges möjlighet att avge ensärskild personröst inom ramen för partivalssystemet.Partierna nominerar kandidater och väljarna kan sedangenom att markera en kandidat på valsedeln avge enpersonröst.Enligt det nu framlagda förslaget kommer väljarnas möjligheter att strykakandidater att finnas kvar men strykningar skall inte få påverka personvaletutan endast betraktas som en signal om missnöje med viss kandidat. Denmöjlighet som finns för väljarna att påverka valet av ledamöter genomatt stryka eller skriva till namn på en valsedel tas således bort, ochstrykningar kommer inte att beaktas vid mandatfördelningen. Motiven bakomden förändrade synen på strykningar är att dessa aldrig haft någonbetydelse för vilken kandidat som väljs. För att strykningarna skall få effektkrävs att av väljarna stryker samma namn på en valsedel,vilket aldrig har inträffat.Det finns naturligtvis både för- och nackdelar med en sådan ordning somden föreslagna. Å ena sidan inskränks den fria nomineringsrätten, å andrasidan förenklas sammanräkningsförfarandet, dvs. man vinner rent admi-nistrativa fördelar med att inte behöva beakta strykningar och tillskrivningar.Utifrån nuvarande tekniska förutsättningar för sammanräkningsförfarandetär vi beredda att acceptera den lösning som regeringen valt. vill vidock framhålla att det för oss finns ett stort demokratiskt värde i attväljarnasyttringar så långt möjligt beaktas. Så snart den tekniska utvecklingen tillåterbör därför det nuvarande synsättet på väljarnas strykningar övervägas på nytt.ProcentspärrenRegeringen föreslår att spärrnivån för personval tillriksdagen skall sättas till och till vidkommunalvalen och val till argumenterade för en försiktighetspärr som inled-ningsvis borde ligga i intervallet och stannade slutligenvid en nivå på av partiets röster i valkretsen vid riksdagsval ochfem vid kommunalval. Vid de partiöverläggningar som följde på kommitténsbetänkande, SOU 1993:21, Ökat personval, enades partierna om att följakommitténs förslag inför valet . Detta innebär således att spärrnivån för1998 är , vilken sedan, om så beslutas, kan komma att justerasnedåt till nästa val.Från moderat håll vill vi dock redan nu framhålla betydelsen av attåttaprocentsspärrens inverkan personval blir föremål förutvärdering, på motsvarande sätt som skedde efter personvalsförsöket isamband med val och valet till 1995.Nyval på kommunal- ochlandstingsnivå?Senare års avslöjanden om kommunpolitikers affärer, brottoch andra oegentligheter reser frågan om det bör införas enmöjlighet till nyval på och landstingsnivå. Vadfrågan ytterst handlar om är hur väljarnas berättigade kravoch förväntningar skall kunna tillgodoses när väljarna intelängre hyser något förtroende för den sittande politiskamajoriteten till följd av de förtroendevaldas maktmissbruk.Frågan om möjlighet till nyval äger enligt vår mening högrelevans eftersom många av de allra viktigaste frågorna imänniskors liv numera bestäms på nivå.Det finns således starka demokratiintressen som talar för att en ordningmed möjlighet att hålla nyval på kommunal- och landstingsnivå bör bliföremål för fördjupad prövning. Regeringen bör därför ta initiativ utredning i syfte att få belyst vilka för- och nackdelar som kan finnas meden ordning som innebär att väljarna på kommunal- och landstingsnivå får enmöjlighet att uttrycka sitt misstroende mot den sittande politiska majoriteten.Hur påverkasvalkretsindelningen av enförändrad regionalsamhällsorganisation?För val till är landet indelat i valkretsar, vilka förnärvarande uppgår till 29. Valkretsarna motsvarar i stortlänsindelningarna. Regeringens förslag till ny vallag innebäri denna del ingen förändring. är den regionalasamhällsorganisationen under omvandling och omprövning,vilket inte minst berör framtida länsindelningar. Sedan den 1januari har vi t.ex. ett nytt län.Enligt vår mening kan det finnas skäl för regeringen att överväga om och isådana fall på vilket sätt den aviserade länssammanslagningen i Västsverigekan komma att påverka nuvarande valkretsindelning. Vi utgår från attregeringen uppmärksamt kommer att följa hur utvecklingen mot en förändradregional samhällsorganisation inverkar på den nuvarande valkretsindelning.Skulle det visa sig att nuvarande valkretsindelning påverkas negativt av denregionala samhällsorganisationsreformen förutsätter vi att regeringenåterkommer till i denna fråga. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring omåtergång till ett valsystem med skilda valdagar för riksdag och kommunalvalsom anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om synsättet på väljarnas strykningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att 8-procentsspärrens inverkan personval blirföremål för utvärdering,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den förändrade regionala samhällsorganisationens eventuellainverkan på nuvarande valkretsindelning.