mot · GK02K25 · 1997-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:70 Ny vallag Regeringens förslagVid överläggningar mellan riksdagspartierna under hösten1993 nåddes en överenskommelse bl.a. om att ett ökat inslagav personval skulle införas enligt den s.k. modifieradedanska modellen och att grundlagen skulle ändras för attlyfta fram personvalsinslaget. Genom en ändring i3 kap. 1 § första stycket regeringsformen tillades därför enandra mening med lydelsen "Vid sådant val sker röstning påparti med möjlighet för väljarna att avge särskildpersonröst".Partierna var också överens om att personvalsreformen skulle föregås avförsök vid valen till ett antal kommunfullmäktige, varför det 1994 iHelsingborg, , , , , ochÖvertorneå genomfördes personval till kommunfullmäktige. Personvalet tilldessa sju kommuner samt inslaget av personröstning i valet till Europa-parlamentet 1995 har utvärderats av Nomineringsrätts- och valkretskom-mittén (Ju 1994:06).Regeringen föreslår i propositionen en ny vallag - gemensam för val tillriksdagen, val till landstings- och kommunfullmäktige samt val till Europa-parlamentet. I förslaget ges väljarna möjlighet att inom ramen för parti-valsystemet avge en särskild personröst enligt den s.k. modifierade danskamodellen. Spärren för att de särskilda personrösterna skall beaktas sätt iförslaget till ny vallag till av partiets röstetal i valkretsen vidriksdagsval och till vid kommunal- och Europaparlamentsvalen.Strykningar av namn på valsedlarna skall aldrig beaktas. Tillskrivna namnbeaktas vid sammanräkningen endast för partier som inte har registreratpartibeteckning och anmält kandidater.Liberala utgångspunkterPartierna spelar en viktig roll som bärare av helheter, avåsiktspaket. liberalerna har dock länge förordatett starkt inslag av personval i det svenska valsystemeteftersom vi har den uppfattningen att det är ett stort problemför den svenska demokratin att de människor som inneharpolitiska förtroendeposter har tappat kontakten med väljarna.I ett läge där de politiska partiernas förankring ibefolkningen försvagas är väljarnas inflytande extra viktigt.Vi har därför förordat en förening av parti- och personvalkombinerat med hög proportionalitet - i princip ett finsktvalsystem fast utan obligatorium i fråga om att rösta påperson. Det finländska valsystemet kan i korthet sägas gå utpå att partierna visserligen nominerar kandidaterna tillvalsedlarna, men att väljarna därefter helt fritt förordar vilkenav de nominerade de önskar bli representerade av.Även om vi alltså har förordat ett kraftfullt inslag av personvalser vi det som positivt att partierna kunde enas om en personvals-reform, även om den "modifierade danska personvalsmodellen" som det gickatt nå enighet kring är mindre långtgående än den "modifierade finskamodell" som liberalerna har förordat.Avvägningen mellan partiernas ochväljarnas inflytandeI regeringens förslag till ny vallag föreslås i enlighet medöverenskommelsen att spärren för de särskildapersonrösterna till en början sätts till av partietsröstetal i valkretsen till riksdagsval. Vi vill - eftersom vi harförordat en lägre spärr, nämligen , även iriksdagsvalen - understryka vad som anfördes i denproposition där förslaget till grundlagsändring fördes fram(prop. 1993/94:115 sid. 10), nämligen att spärren i det förstaordinarie riksdagsvalet () skulle ligga på åtta procentmen att den vid påföljande riksdagsval borde kunna sänkas.Riksdagen lämnade vid riksdagsbehandlingen detta uttalandeutan erinran.Vi utgår alltså från att spärren vid de efter 1998 kommande riksdagsvalenkommer att sänkas till - inte minst mot bakgrund av att väljarnasmöjlighet att påverka vilka som representerar dem i de folkvaldaförsamlingarna nu inskränks genom att den fria nomineringsrätten, dvs.möjligheterna till strykningar och tillägg, avskaffas. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Utjämningsmandat i kommunernaEnligt uppfattning är den bristandeproportionaliteten i valen till kommunfullmäktige i devalkretsindelade kommunerna besvärande och bör få en snarlösning. Det är inte rimligt med en ordning som medför attvissa partier får "betala" mycket mer för sina mandat änandra. Enligt vår uppfattning bör valsystemet modifierasantingen genom att indelning av medelstora kommuner iflera valkretsar undviks eller - hellre - genom attutjämningsmandat införs. Regeringen föreslår ipropositionen emellertid inte att det införs utjämningsmandatför val till kommunfullmäktige vilket synes bero på att 1993års vallagskommitté inte lämnade något sådant förslag.Frågan om utjämningsmandat i kommunfullmäktigevalen börbli föremål för förnyad beredning.I samband med detta bör också en översyn göras av konsekvenserna ikommuner som har flera valkretsar av reglerna i 18 kap. 44 § andra stycketförslaget till ny vallag (att personliga röstetal skall fastställas för kandidatsom har fått ett antal av av partiets röstetal i valkretsen).Dennu föreslagna regleringen kan innebära att en kandidat som har fått färrepersonröster i hela kommunen jämfört med en annan, ändå kan bli invald föreden senare i lägen där den förstnämndes personröster är koncentrerade till envalkrets och den andres är mer jämt fördelade i kommunen.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Redovisning av valfinansieringSom Nomineringsrätts- och valkretskommittén konstaterarfinns i ingen reglering av de politiskaorganisationernas redovisning av finansieringen av denpolitiska verksamheten. Detta innebär att varje parti ochvarje kandidat är fri att spendera vilken summa de önskar påsina kampanjer. I ett internationellt perspektiv är frånvaro avreglering på detta område ovanlig. I samband med att lagenom val till behandlades avkonstitutionsutskottet (bet. 1994/95:KU40 sid. 15)underströk utskottet behovet av största möjliga öppenhet ifråga om redovisning av kampanjmedel och behovet av attdet noga övervägs vilka åtgärder som kan och bör vidtas föratt åstadkomma den eftersträvade öppenheten.Nomineringsrätts- och valkretskommittén fann emellertidinte skäl att överväga någon lagreglering.I propositionen förklarar regeringen att något förslag om reglering avredovisning av partiernas valfinansiering inte nu bör läggas fram. I avsaknadav sådan reglering förutsätter regeringen att partierna öppet redovisar hur definansierar sina valkampanjer. Givetvis, menar regeringen, skall utvecklingenföljas noga och skulle "det visa sig att ovidkommande ekonomiska faktorerpåverkar utfallet av valet får regeringen återkomma i den frågan". När detgäller enskilda kandidater framhåller regeringen att partierna inte kan taansvar för hur enskilda kandidater lägger upp sina personliga valkampanjermen att detta inte borde förhindra partierna från att utforma generellarekommendationer om förfarandet.Enligt liberalernas uppfattning har de senaste årens osundahantering av allmänna medel kraftigt försämrat medborgarnas tilltro tillpolitikers ekonomiska förhållanden och transaktioner. Att i ett sådant lägelåta sig nöja med att följa utvecklingen är inte tillräckligt. Vi drar denmotsatta slutsatsen och menar att klara och tydliga spelregler för finansieringav personvalskampanjer behövs. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.RegisterlagstiftningEtt särskilt ADB-baserat register föreslås för röstlängds- ochröstkortsframställningen. Registret kommer att vara ettpersonregister i datalagens mening och innehålla uppgiftersom i folkbokföringen omfattas av sekretess enligt 7 kap. 15§ första stycket 1 sekretesslagen, dvs. sekretess gäller föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om det avsärskild anledning kan antas att den enskilde eller någonhonom närstående lider men om uppgiften röjs. Härunderfaller skyddade personuppgifter - t.ex. skyddade adresser förförföljda kvinnor. En sådan skyddad uppgift omfattas dockinte av sekretess när röstlängden väl överlämnas tillkommunen. Att röstlängderna saknar adress - vilket är en avregeringens bevekelsegrunder för att inte föreslå särskildasekretessregler för röstlängderna - är ointressant eftersomröstlängderna är kvartersuppdelade och även i lägenheter ilägenhetsregister. I klartext innebär detta att exempelvis denvåldsman som önskar med tillräcklig precision kan lokaliseraf.d. Några sekretessregler ställer inte upp några hinder.Detta är enligt vår uppfattning orimligt. bör därförhos regeringen begära ett förslag till sådan ändring avsekretesslagen att sekretess gäller för röstlängdernabeträffande uppgift om enskilds personliga förhållanden, omdet av särskild anledning kan antas att den enskilde ellernågon honom närstående lider men om uppgiften röjs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att spärren för att de särskilda personrösterna skall beaktas vid deefter 1998 kommande riksdagsvalen skall sänkas från ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införande av utjämningsmandat i kommunfullmäktigevalen ochfastställande av personligt röstetal i kommuner med flera valkretsar bör bliföremål för förnyad beredning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglering av en öppen redovisning av hur kandidater finansierarsina valkampanjer,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avsekretesslagen att sekretess gäller för röstlängderna beträffande uppgift omenskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas attden enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.