mot · GL02Jo226 · 1997-10-06 00:00:00 — jordbruk i internationellt perspektiv Kristdemokratiskt perspektivVårt mål för att upprätthålla en hög självförsörjningsgrad avfullvärdiga livsmedel är en fortsatt satsning på jordbruk ochlivsmedelsproduktion i , såväl som i övriga EU-länder. Nationellt gäller målsättningen såväl att hela Sverigeskall leva, som att förse med kvalitetsmässigthögvärdiga livsmedel och att vinna exportmarknader förförädlade livsmedel producerade i Sverige.Ur globalt perspektiv är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken iSverige och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Därför är detockså angeläget att långsiktiga miljöaspekter vägs in vid en kommandereformering av jordbrukspolitiken. En övergång till miljövänliga och merekologiska brukningsmetoder bör främjas. Detta kräver minst bibehållenåkerareal eftersom en minskad intensitet i jordbruksproduktionen måstekunna kompenseras med produktion på mer åkermark.Kristdemokraterna anser att en central fråga för EU måste vara att aktivtbidra till fattigdomsbekämpning och ökad livsmedelssäkerhet i tredjevärlden. Den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU (CAP) bör vara ettinstrument för detta ansvar inte minst genom beredskap inför situationer medlivsmedelsbrist.Svensk jordbrukspolitik i BrysselRegeringens ensidiga strävan att genom en total avregleringav europeiskt jordbruk, och därmed låta marknaden heltavgöra var i världen livsmedel ska produceras, skulleavhända och stora delar av inhemsklivsmedelsproduktion. Detta kan inte vara en långsiktigtriktig politik mot bakgrund av den växandevärldsbefolkningen och ständiga prognoser om kommandelivsmedelsbrist.Kristdemokraterna anser att det behövs en radikal avreglering av dagensCAP-politik, med ökad marknadsorientering, men det är lika nödvändigt attSverige klart i redogör för att och långsiktigt skallhar en egen produktion som täcker vårt behov av baslivsmedel långsiktigtoch att vi bör ta ett delansvar för bristsituationer i värden.Det är fel politik att förvalta den resurs som den svenska åkermarken utgörom detta leder till avveckling. Också fortsättningsvis ska åker- ochbetesmarker ses som en resurs i livsmedelsproduktionens tjänst. Energi-grödeanvändning måste också ses som ett bra utnyttjande av jord eftersomden normalt kan återställas för livsmedelsproduktion.Jordbruket och dess förädlingsindustri har en central roll för syssel-sättningen på landsbygden. Med en snabb och total avreglering av CAPkommer hundratusentals lantbrukare att tvingas upphöra med sin närings-verksamhet inom hela EU-området. För skulle det kunna handla omen tredjedel av åkermarken som blir olönsam och avvecklas. Ca 10 000helårsarbeten försvinner från denna sektor. Detta i sin tur kan leda till endramatisk avfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter förutkomster från en rad andra binäringar som är beroende av jordbruket somprimärproduktion. Detta är en utveckling som går i direkt felaktig riktning iförhållande till devisen Hela ska leva.Lika konkurrensvillkorAtt EU har en gemensam jordbrukspolitik visar på ett tydligtsätt den betydelse övriga medlemsländer lägger vidlivsmedelsproduktionen. Det är enligt vår uppfattning heltnödvändigt att vi också framgent har lika villkor för allajordbrukare inom EU-området. En harmonisering avavgifter/skatter på jordbruksområdet bör tillhöra CAP-politiken för att bl.a.svenska jordbrukare ska kunnakonkurrera med andra medlemsländer på lika villkor. Dengemensamma jordbrukspolitiken bör reformeras medutgångspunkt reform av CAP. Det innebär enutveckling av dagens CAP och inte en avveckling. Dåmarknadsprisstödet successivt kommer att sänkas måste ettekonomiskt gränsskydd garantera EU:ssjälvförsörjningsgrad.Ställ krav i kommande internationellaförhandlingarInför kommande WTO-förhandlingar måste i EUinta mer bestämda krav utifrån de miljö- ochdjurskyddsbestämmelser som ställs på europeiskt jordbrukoch på livsmedelsprodukter som förs in på den gemensammamarknaden. Det krävs en mer offensiv hållning där det gälleratt slå vakt om svenska och europeiska intressen kringjordbruksproduktionen och dess inriktning mot ett merekologiskt hållbart jordbruk beträffande miljöaspekter ochdjurhållning.Kristdemokratiska utgångspunkter för en CAP-reformLivsmedelsproduktion kan inte helt jämställas med annannäringsverksamhet, eftersom vi medborgare vill försäkra ossom att på nära håll producera kvalitetslivsmedel för vårbasförsörjning. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitikmåste ske på ett sådant sätt att lika konkurrensvillkor förjordbrukare i olika EU-länder upprätthålls. Likvärdiga regleroch principer bör gälla med möjlighet till lokala variationersom näringen själv genererar beroende på anpassningen tillklimatförhållanden.Konsekvensanalyser för SverigeInför den förestående reformen av EU:s CAP-politik är detmycket angeläget att bidrag inte endast blir attteoretiskt förfäkta en snabb och allmän avreglering utan attvarje steg i avregleringen har en djup förankring i enframtidsinriktad svensk landsbygdspolitik. Därför måste vårtagerande i grundas på löpande konsekvensanalyserav vad som händer med svensk landsbygd i de olika steg vårregering föreslår EU. Här måste företrädare för såväljordbruk som övrig landsbygdsnäring vara involverad idialog och utredningsarbete.Jord- och skogsbruket är en viktig svensk förutsättning för en levandelandsbygd som ger oss tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse bör olikatyper av konsekvensanalyser genomföras löpande. Dessa bör belysajordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandetav det öppna landskapet, boende och service på landsbygd etc. En analys börsakligt kartlägga vilka förhållanden som råder gentemot omvärldenbeträffande den svenska lantbrukarens ekonomiska konkurrenssituation irelation till lantbrukare i varje annat EU-land. Regeringen bör snaraståterkomma till med en sådan konsekvensanalys för att användassom underlag för det fortsatta reformarbetet. Nya modeller för brakonsekvensanalyser bör prövas som passar in i vår nya roll som enförhandlingspart i ett större sammanhang inom EU.Skaraborg bör bli prognosområdeFör att snabbt och effektivt kunna utreda konsekvenserna avett tilltänkt förändrat jordbrukspolitiskt beslut inom CAP-reformen borde arbeta med ett prognosområde därman snabbt, och utan allt för stora arbetsinsatser, kan testakonsekvenserna för del.Enligt min bedömning skulle vara ett mycket lämpligt områdedär de flesta landsbygdskaraktärer utom ren fjällnatur finns representerade.Skaraborg innehåller allt från intensivt slättjordbruk till produktion i mindreskala i skogs- och mellanbygder. Där finns också en god representation avskogs-, sjö- och bergsområden samt exempel på naturreservatens roll ikulturlandskapet. livsmedelsproduktion utgör av svensktlivsmedelsbehov av alla sorters baslivsmedel. I länet finns de flestaförädlingsindustrier representerade som är direkta efterföljare till jordbruketsprimärproduktion. har en rad statliga institutioner för svenskt jordbrukoch kommer att bli centrum för jordbruksfrågor i det nya västsvenska länetVästra Götaland.Med en något utökad resurs för lantbruksenhet i Skaraskulle den kunna utvecklas till flexibel analysgrupp som testar olikalandsbygdspolitiska förslag som växer fram inom CAP-reformen. Genom attapplicera de olika förslagen på de förhållanden som finns i skulleman snabbt kunna dra verklighetsgrundade konsekvenser till hur det skullefalla ut för hela . Denna typ av konsekvensanalyser skulle sannoliktuppfylla krav på både snabbhet, kvalitét och mycket låga kostnader. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska riktlinjer inför förestående förhandlingar om enreformerad CAP-reform inom EU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nya former för löpande konsekvensutredningar bör prövasunder förhandlingarnas gång och att bör utgöra prognosområde.