mot · GL02Jo12 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk I propositionen lämnas bl.a. förslag till ett utbyggtmiljöersättningsprogram i enlighet med vad Centerpartietoch regeringen kommit överens om. Dessutom lämnas ensamlad beskrivning av regeringens arbete med att försökaåstadkomma ett ekologiskt hållbart jordbruk och fiske samtredovisas något summariskt regeringens syn påreformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.Centerpartiet lämnar i denna motion synpunkter på den föreliggandepropositionen. avlämnas en särskild motion, vad gäller jordbruket,med anledning av regeringens budgetproposition.Reformeringen av dengemensamma jordbruks-politikenDet s.k. Santerpaketet, som bl.a. innehåller kommissionensförslag till förändringar av den gemensammajordbrukspolitiken, offentligjordes . De politiskamålsättningarna med en reform av jordbrukspolitiken skallenligt kommissionen vara att möjliggöra utvidgningenösterut och att förbereda EU för kommande förhandlingarmed WTO. Dessutom ska prissänkningar gynnakonsumenter, tillgången till livsmedel tryggas, böndernasinkomster upprätthållas och miljöhänsyn integreras i dengemensamma jordbrukspolitiken. diskuterasdetta förslag av ministerrådet.Regeringen aviserar i prop 1997/98:2 att den avser att återkomma tillriksdagen med förslag till svenska ståndpunkter inför dessaförändringar. Anledningen till att vi trots detta i principiella ordalagbeskriver syn på detta reformarbete i denna motion är att vi ärallvarligt oroade av de signaler som kommit från regeringen avseendeinriktningen på de svenska ståndpunkterna i detta arbete. De ståndpunktersom regeringen redovisat är inte grundade på någon djupgåendeanalys av vilka effekter dessa skulle få på svenskt och europeiskt jordbruk.Vi tror inte att den (extrem)ståndpunkt som den hittillshar haft i denna fråga kommer att kunna röna framgång i förhandlingarnamed övriga EU-länder. Det finns istället en uppenbar risk för att ,med dessa ståndpunkter, kommer att ställa sig vid sidan av reellt inflytande ireformeringsprocessen, något som knappast gagnar svenskt jordbruk ochsvenska konsumenter. Därför finns det anledning att redan nu föra vissaprincipiella resonemang rörande reformeringen av CAP (CommonAgriculture Policy).Den nya jordbrukspolitiken måste grunda sig på att behoven av livsmedeloch andra nyttigheter från jordbruket ökar. Världens befolkning kommer attfördubblas inom en inte alltför avlägsen framtid. Matvanorna kommer attändras till konsumtion av mer animalier i hela världen. Eftersom animalie-produktion kräver större produktion av vegetabilier till foder kommer dettotala behovet av produktion att öka mångfalt.BSE-krisen har skakat om den europeiska marknaden och dengemensamma jordbrukspolitiken. Den var ett tragiskt exempel på hur denhittills förda politiken gått i otakt med naturen. Att hänsyn till människorshälsa, djur och miljö fått stå tillbaka för snäva ekonomiska intressen. Attproduktionsstimulerande åtgärder satt normalt fungerande marknadssignalerur spel. BSE-krisen och dess konsekvenser sätter en inre press på CAP.Den beslutade östutvidgningen innebär ett viktigt enande av . Detär viktigt att redan inledningsvis konstatera att östutvidgningen är ett viktigtprojekt som står på egna ben, och att reformen av jordbrukspolitiken också ärett viktigt projekt som också den står på egna ben.En gemensam jordbrukspolitik är inte mindre angelägen nu inför enöstutvidgning, snarare tvärtom. Det är viktigt att slå vakt om de områden därEU nått långt med samarbetet. Dit hör jordbruket, liksom den inremarknaden. Därför ska politiken behållas gemensam.Östutvidgningen är politiskt nödvändig och kommer rätt utförd att stärkaEuropa som global aktör. innebär den en press på såväl nuvarandeEU som dess politik. En förändring av institutionernas roll och arbetekommer att underlätta utvidgningen österut.Fokuseringen på kretslopp och skapandet av ett biosamhälle innebär nyakrav på jordbruket och även nya möjligheter. De biologiska näringarnasunika möjligheter att med solenergi skapa råvaror till det övriga samhälletmåste tas tillvara. Skapandet av kretslopp får inte vara en fråga om att ta tillvara restprodukter från samhället. Det måste istället innebära skapandet avuthålliga system där råvarorna från början är en del av kretsloppen.Jordbrukets positiva miljöeffekter måste få bättre stöd, som denegativa miljöeffekterna mildras. Konsumenternas berättigade krav på bramat och en produktion utan skadlig inverkan måste respekteras.Jordbrukspolitiken ska även i fortsättningen vara gemensam. Förslag omatt föra över jordbrukspolitiken - renationalisering - måste avvisas. Enrenationalisering skulle innebära att den inre marknaden skulle utsättas förstora påfrestningar eftersom vissa länder skulle satsa oproportionellt mycketpå jordbruksstöd, medan andra skulle satsa lite. Dessutom skullekonkurrensen mellan jordbrukare sättas ur spel. Det skulle istället blikonkurrens mellan politiker i konsten att skapa stöd.EU:s jordbrukspolitik har varit helt problemorienterad. Dess syftehar varit att skydda jordbrukarna mot omgivande faror såsom lågavärldsmarknadspriser, import från tredje land, krav på strukturförändringarosv.Vi måste bort från detta synsätt och istället se möjligheterna, antautmaningarna och utnyttja de chanser som ges. måste ta till vara sinagoda möjligheter att producera livsmedel inte endast för eget behov utanäven för en växande världsbefolkning. Reformeringen av CAP måste skeevolutionärt snarare än revolutionärt om goda möjligheter ska kunna skapasför att jordbruket ska kunna ställa om sig till de nya förutsättningarna. Vadsom ovan sagts om reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitikenbör ges regeringen till känna.Ekologisk odlingEtt grundläggande mål för jordbrukspolitiken måste vara attproduktionen av jordbruksvaror ska vara långsiktigt hållbar.Produktionen måste således ske på ett sätt så attnaturresursernas långsiktiga förmåga att producera livsmedelinte försämras. Efterfrågan på ekologiskt odlade produkterökar successivt. Detta är ett marknadstryck som det är viktigtatt jordbruket kan möta. I och med EU-medlemskapet ochinförandet av miljöstödsprogrammet finns det en möjlighetatt stödja ekologiskt jordbruk. Detta stöd har inneburit att alltfler jordbrukare har ställt om till denna typ av odling. Detuppställda 10 procentigamålet för ekologisk odling till år2000 tycks vara möjligt att uppnå. Det finns därför anledningatt överväga om ett nytt mål för den ekologiska odlingen inteska införas för den kommande . Vi anser att ettsådant mål bör uppställas och att det bör ligga på framtill . Detta bör ges regeringen till känna.BioteknikBioteknik är inte någon ny företeelse. Men dagens teknik ärväsensskild från den gamla, inte minst med tanke på detkraftfulla verktyg biotekniken kommit att ge oss. Det äruppenbart att förändringar av organismens arvsmassa idagkan ske med mycket större precision . De kan ävenske över artbarriärer på ett sätt som naturen aldrig tänkt sig.Det finns därför anledning att utveckla regelverket på dettaområde så att ett sammanhållet grepp kan tas på vilka etiskaoch rättsliga begränsningar som bör göras. Ett utvecklatregelverk bör framför allt syfta till att lagfästa formerna förden miljöprövning som ska ske innan en genmodifieradorganism godkänns för kommersiellt bruk. Dessutom börman eftersträva en samordning av de nordiska och EU-ländernas gentekniklagstiftning. Försiktighetsprincipenmåste alltid vara vägledande i detta arbete.Vi anser att regeringen har en alltför slentrianmässig bedömning avgentekniken. Det är bra att regeringen nu kommer till skott när det gäller atttillsätta en parlamentarisk utredning rörande biotekniken. Denna utredningbör enligt mening arbeta fort med tanke på den snabbautvecklingen inom detta område. Vad som ovan sagts om genteknik bör gesregeringen till känna.Jordbrukets miljöfrågorI prop 1997/98:2 beskriver regeringen jordbruketsväxtnäringsförluster genom kväveläckage ochammoniakavgång. Det är angeläget att minska läckaget, menvi ställer oss något frågande till de bedömningarNaturvårdsverket och regeringen har gjort avseendejordbrukets andel i dessa miljöproblem. Då utsläpp av kvävefrån andra samhällssektorer ofta slutligen hamnar överskogs- och jordbruksmark innebär detta att ytterligare kväveadderas till de utsläpp som härrör från dessa sektorer. Därförborde förmodligen dessa siffror vara lägre än vad som sägs ipropositionen. Detsamma gäller för ammoniakutsläppen.Förfinade analysmetoder bör följaktligen utarbetas för attmöta dessa utsläpp.Det är dock viktigt att fortsatta insatser görs på detta område för att minskajordbrukets miljöpåverkan. Dessa insatser bör utvecklas i samråd mellannäringen och berörda myndigheter. Detta bör ges regeringen till känna.När regeringen och enades om att höjahandels- och bekämpningsmedelsavgifterna benämndes dessa avgifter somen skatt. I och med jordbruksuppgörelsen mellan ochregeringen ändrades detta till en avgift då dessa medel återfördestill näringen i form av ytterligare medel till miljöstödsprogrammet. Ipropositionen benämner regeringen detta nu återigen skatt, vilket vi anservara en felaktig beskrivning av dessa avgifter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nytt mål för ekologisk odling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bioteknik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser i samråd mellan myndigheter och näringen för att minskajordbrukets växtnäringsläckage.