mot · GL02T202 · 1997-10-06 00:00:00 — Uppbyggnaden av det digitalamark-TV-ntet br drfr stoppas och det tillgngligafrekvensutrymmet anvndas p ett samhllsekonomiskt bttre stt.Svenska staten r via NSAB mycket aktiva p marknaden frsatellitdistribution. Bl.a. frsker man vinna exklusiva distributionsavtal meds mnga TV-kanaler som mjligt. P frsommaren bestllde fretagetytterligare en satellit, den s.k. 3. Denna strategi och exponering avrisker sker med skattemedel och mste starkt ifrgasttas.Goda telekommunikationer och en billig och effektiv infrastruktur r intebara ndvndiga fr att dagens fretag skall kunna utveckla sinkonkurrenskraft. De r ocks en frutsttning fr att framtidens fretag ochframtidens arbetstillfllen skall kunna vxa fram. IT-omrdet r ett av deomrden som har strst potential infr framtiden nr det gller att skapa nyafretag och riktiga jobb. IT-anpassning av samhllsutvecklingen mstegenomsyra politiska beslut p alla omrden. Det r speciellt viktigt att snabbtfrbttra IT-utbildningen i grundskolan.Beslutet att bolagisera och konkurrensutstta har visat sig lyckosamt.Frgan om Telias kontroll av accessntet har ftt en tillfllig lsning i ochmed de nya samtrafikavgifter som varit med ochfrhandlat fram. Frgan om Telias accessnt mste dock f en permanentlsning.Utvecklingen av nya accessystem som mobilnt, satellitnt och kabel-TV-nt innebr att vrdet av accessntet kommer att minska . De nyatelekommunikationstjnster som hller p att vxa fram stller dessutomkade krav p bandbredd i ntet. Omfattande investeringar kommer drfr attbli ndvndiga fr att koppartrdsntet skall kunna anvndas fr framtidensmera avancerade tjnster. Beslutar man att lgga accessntet i ett separatstatligt bolag finns det risk fr att de ndvndiga investeringarna iaccessntet blir otillrckliga eller helt uteblir. Det r dock absolutndvndigtatt Telias accessnt r helt ppet fr konkurrerande operatrer p konkur-rensneutrala villkor.Den snabba utvecklingen p teleomrdet stller hga krav p , som ri stort behov av kapitaltillskott. De nuvarande garfrhllandena innebrdessutom problem fr fretagen nr det gller att utveckla verksamheteninfr framtiden. Fr att ge tillgng till de internationella kapital-marknaderna samt att ge det bttre mjligheter att utvecklas till ettinternationellt och konkurrenskraftigt IT-fretag mste privatiseras.Nr det gller nummerportabiliteten r situationen otillfredsstllande,inte minst p grund av tidsutdrkten fr att frverkliga ett byte. Det r inteovanligt att ett byte av operatr vid bibehllande av nummer drjer upp motett r. Detta frsvrar konkurrensen p teleomrdet och r sledes angelgetatt tgrda . Regeringen mste drfr terkomma med frslag till hurnummerportabilitet fr strre abonnenter kan frverkligas omgende.En fri marknad har strre mjligheter att anpassa sig till omfattande ochsnabba frndringar i omgivningen. r det ndvndigt att dennafria marknad inramas av fasta spelregler. Detta stller hga krav pregelverket, men frmst p beslutsfattaren som mste vara mycket tydligavseende var en reglering r ndvndig och hur omfattande regleringenbehver vara. Konkurrensneutralitet mste vara ett centralt begrepp ilagstiftningen fr att befrmja en god marknadsutveckling. 12 HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om konkurrensutsttning och privatisering av statligverksamhet och statligt gda fretag,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om en reformering av den nuvarande drivmedels-och fordonsbeskattningen,13. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om trafikrelaterade avgifter,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om utvrdering av trafikinvesteringar,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om nyinvesteringar och underhll av vgar,6. att hos regeringen begr frslag om bolagisering ochprivatisering av i enlighet med vadsom anfrts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om frbttrad trafikskerhet,8. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om avreglering av kollektivtrafiken,9. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om en avreglering av den lngvga busstrafiken,10. att hos regeringen begr en bilsocial utredning ienlighet med vad som anfrts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om konkurrensutsttning av jrnvgstrafiken,12. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om bolagisering av SJ,13. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om anbudsfrfarande vid frdelning avtrafikeringsrtter,14. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om bolagisering av konkurrensutsattaverksamheter,15. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om lnsamhetskalkyler fr investeringar iBanverkets anlggningar,16. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om sjfartspolitiken,17. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om konsekvensen av borttagande av den skattefriafrsljningen ombord p fartyg,118. att hos regeringen begr en utredning avkostnadsansvaret fr isbrytning i enlighet med vad som anfrts imotionen,19. att hos regeringen begr en utredning av en versynav lotsbestmmelserna i enlighet med vad som anfrts i motionen,20. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om behovet av att vrda och utveckla konkurrenseninom luftfarten,21. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om ,22. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om flygskerheten,23. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om behovet av konkurrens p postmarknaden,24. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om att tillfrskra konkurrensneutralitet vad avserTelias accessnt,25. att beslutar avbryta utbyggnaden av det digitalamarkntet i enlighet med vad som anfrts i motionen,26. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om NSAB.