mot · GL02Jo917 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningJakt ses fortfarande i som en areell näring. Vi iMiljöpartiet de gröna anser att det är fel. Jakten är enhobby, som förvisso kan ge kött i frysen, men för de flesta ärutgifterna för jakten större än köttvärdet. Jakten borde därförses som en fråga i intim förening med biologisk mångfald.Jakten borde baseras på inventeringarJakten i borde baseras på inventering av de arter,som man vill jaga och jakten borde bestämmas utifrån detta.Annars är risken överhängande att jakten inte blir långsiktigtekologiskt hållbar. Man skjuter inte av ett överskott, utan aven stam där individantalet minskar. Man kan säga att maninte tar av ränta utan tär på kapitalet.Tyvärr lyser inventeringar med sin frånvaro och jakten tycks merabaseras på vad man "tror" att det finns. Man behöver inte gå längre än tillFinland för att hitta helt andra förhållanden. Så skulle till exempel inven-teringar av skogsfågel säkert ge vid handen att jakten är långsiktigt hållbar påvissa platser, men alls inte på andra. Är det den kunskapen man inte vill ha?Jakt för alla?En jakt för alla är naturligtvis inte möjlig. Jakt måsterelateras efter antalet djur som finns att jaga, inte efter antaletjägare som vill skjuta. Den måste också ta hänsyn till andradjurarter som är beroende av dem man vill jaga.Antingen bor man på landsbygden, har möjlighet att röra sig i markernaockså under icke jakttid och bilda sig en uppfattning om tillgången på vildadjur och har därmed möjlighet att under jakten skatta med hänsyn ocheftertanke. Eller så bor man i stan och har valt en annan livsstil med andravärden. Har man inte valt att bo i glesbygd är inte möjligheten till jakt given.Dagens rekrytering av nya jägare från jägarorganisationer ter sig huvudlös.Hur har man tänkt sig framtiden?Jakten måste vara ekologiskt långsiktigt hållbarDet borde vara självklart att inte tillåta jakt på de arter somfinns i Artdatabankens lista över hotade arter, liksom att tabort jakt på arter där populationerna minskar. sker jaktpå hotade arter som stjärtand och sädgås liksom på arter därstammarna går kraftigt tillbaka som tjäder ochenkelbeckasin. Likaså har jakttrycket på ripa ökat mycketsedan den nya upplåtelseformen för småviltsjakt kom. Idagskjuts 4 gånger mer ripa än . På många platser ärjakten inte ekologiskt långsiktigt hållbar.Miljöpartiet anser att det ska klarläggas hur mycket av respektive art somkan skjutas varje jaktsäsong så att man därigenom kan se till att jakten ärlångsiktigt ekologiskt hållbar.Jakt på hotade och andra arter I aktionsplan anges som miljökvalitetsmål: "Jakt iSverige får bedrivas om den är motiverad ur antingen en nyttoaspekt elleren skadeaspekt och om det sker på ett sätt så att den biologiskamångfalden upprätthålls och gynnas." (sid 50 i rapporten).Miljöpartiet anser att det är en riktig målsättning för jakten.Jakt får aldrig reduceras till prickskytte på levande föremål.Det finns en mängd arter i jaktförordningen där vi anser attjakt inte kan motiveras utifrån ett sådant miljökvalitetsmål,till exempel och enkelbeckasin. Båda arterna hargått tillbaka numerärt och varken nytto- eller skadeaspektföreligger. Inte heller kan jakt på björktrast, nötskrika ochekorre med flera arter motiveras.Miljöpartiet de gröna yrkar att en översyn sker utifrån Naturvårdsverketsmiljökvalitetsmål för jakten och att de arter för vilka jakten inte kan moti-veras utifrån målet avförs ur jaktbestämmelserna. I fågeldirektivet anges att jakt inte får ske under häckningstid, eftersomrisken är stor att ungar lämnas att dö svältdöden och det inte anses etisktförsvarbart. För följande fåglar tillåts skyddsjakt i även underhäckningstid: gråsparv, pilfink, korp, havstrut, gråtrut, fiskmås, skratt-mås, koltrast, stare, ringduva, råka, skata, tamduva, björktrast. Det ärbeklämmande och hög tid att detta förändras. I många fall är arterna tilloch med i minskande som stare och gråsparv. Det står även i 26 § jakt-förordningen: "Vid jakt som avses i första stycket får ingrepp även görasi fåglars bon och fåglars ägg förstöras." Detta strider helt mot fågel-direktivet och måste ändras.Miljöpartiet de gröna yrkar att en översyn och förändringsker av jakten så att jakt inte får ske under häckningstid ochatt jaktförordningen revideras utefter detta. I och med att fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet nu börjat inför-livas i svensk lagstiftning anser vi att jaktförordningen måste revideras.Beträffande skyddsjakt föreskrivs ju nu i lag att den får bedrivas "omsådana skador inte kan motverkas på annat tillfredsställande sätt". Utifråndenna lagändring ifrågasätter vi skyddsjakten i bilaga 4 till jaktförord-ningens 26 §. Motiven för att få bedriva skyddsjakt är diffusa som "kanorsaka skada eller annan olägenhet", "behövs för att förhindra skador","förebygga skada", "tillgodose lantbruk och viltvård", "om det behövsmed hänsyn till viltvården" osv. Den förändrade lydelsen av 5 § jakt-lagen, "om sådan skada inte kan motverkas på annat tillfredsställandesätt", måste genomsyra skyddsjakten.Vi ifrågasätter skyddsjakten för ovan nämnda fågelarterliksom gäss, men också för däggdjur som , vessla,rödräv och grävling om de befinner sig tillfälligt på ö, holmeeller skär, årsungar av grävling och räv med flera, där detmed största sannolikhet skulle gå att finna annantillfredsställande lösning. Det behövs en annan syn på desamexisterande arterna där inte bössan är det som kommer iförsta hand. En större vördnad för det levande.Miljöpartiet de gröna yrkar att en översyn och förändring sker avskyddsjakten i landet så att denna genomsyras av kravet att skyddsjakt barakommer i fråga om skador inte kan motverkas på annat tillfredsställande sätt. De hotade arter som finns i Artdatabankens lista borde inte jagas. Detfinns fortfarande jakt i på rödlistade, hotade, arter som sädgåsoch stjärtand (båda hotkategori 4 Hänsynskrävande). Återfinns ijaktförordningen 2 § bilaga 1 punkterna 13 och 17. För sädgås tillåtsäven skyddsjakt i södra och . Även tjäder finns påhotlistan. En översyn av den jakten är verkligen befogad. På vissa platseri landet kan den möjligen fortfarande kallas ekologiskt hållbar, men totalthar tjädern minskat kraftigt i landet. Mer om det i en särskild motion.Miljöpartiet de gröna yrkar att jakt ska förbjudas på hotadearter. Det är tillåtet att jaga under häckningstid och att förstöra fåglars bon ochägg. Det gäller för en rad arter som kråka, skata, björktrast, gråsparv ochpilfink med flera. Det kallas skyddsjakt.Detta strider helt mot EG:s fågeldirektiv. I artikel 7 punkt 4står: "... särskilt se till att de arter på vilka jaktlagstiftningtillämpas inte jagas under uppfödningssäsong eller underhäckningens olika stadier. "Översyn nödvändigDetta är några exempel som visar behovet av en översyn avjaktlagen och dess förordning. Det behövs en lagstiftningsom präglas av denna tids syn på ekologi och biologiskmångfald. Jakt av rödlistade arter är oacceptabel ochundergräver trovärdigheten i talet om värnande av denbiologiska mångfalden. Jakt under häckning och yngeltid ochförstörande av bon och ägg måste bort. Det är oetiskt och kaninte försvaras. Exemplen är fler, vilket framgår avovanstående.Miljöpartiet de gröna yrkar att en översyn sker utifrån Naturvårdsverketsmiljökvalitetsmål för jakten och att de arter för vilka jakten inte kan motive-ras utifrån målet avförs ur jaktbestämmelserna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jakten skall vara långsiktigt ekologiskt hållbar och att dettaskall säkerställas genom årliga inventeringar av de arter man vill jaga,2. att hos regeringen begär att jaktlagen och tillhörandeförordning ses över i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på arter uppförda på Artdatabankens hotlista,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt under häckningstid,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på arter där populationerna minskar.