mot · GL02Jo17 · 1997-10-03 00:00:00 — Eftersom allt fler forskare anser attde gränsvärden man tror att människan tål borde sänkasrejält, framför allt för barn, är ökningen av metaller i omloppmycket oroande.Men kadmium är inte den enda metall som tillförs jorden via jordbruket.Zink används på ett sådant sätt att man måste förvånas.KadmiumMiljöpartiet vill att regeringen återkommer med enavvecklingsplan för kadmium i gödselmedel. Det faktum attSverige har ett undantag vad avser Cd i gödselmedel får intehindra regeringen från att föra den politik som man anser äransvarsfull och leder till ett ekologiskt långsiktigt hållbartsamhälle. I ett sådant finns naturligtvis inte utrymme föranrikning av tungmetaller i jorden, framför allt inte medtanke på det låga pH de svenska jordarna har och den därmeddåliga förmågan att buffra försurningen. Ett lågt pH ökarrörligheten för metaller.Vi anser att miljöavgiften borde höjas och vara per gram Cd förCd-innehåll över per ton gödselmedel.ZinkÄven zink är en metall som tenderar att öka i jordar. Den haregenskaper liknande kadmium och påverkas ocksåbeträffande rörlighet av ett lågt pH. Förhållandena är alltsåannorlunda och känsligare i än i många andra länder.Det borde naturligtvis betyda att vi använderförsiktighetsprincipen.Zink till smågrisarSom enda land i EU godkänner höga halter av zink,en giftig tungmetall, i avvänjningsfoder till smågrisar. Syftetär att förebygga diarréer vid avvänjning.Det mesta av zinken hamnar i gödseln och därmed på åkern. Beräkningarvisar att tillförseln av zink i marken är större än bortförseln och att det skeren anrikning av zink. Risken är uppenbar att markens mikroorganismerkommer att ta skada, vilket leder till markekologiska störningar. Mångaforskare menar att bruket av zinkberikat foder inte är långsiktigt hållbart ochatt marker kan anrikas på zink till slutligen toxiska nivåer. Dessutom görbruket av zink att de bakomliggande orsakerna till smågrisarnas diarréer vidavvänjningen inte åtgärdas. Enligt smågrisuppfödare gör god djurhållning attzinket inte behövs. godkände bruket av detta foder 1992som man säger "", men förutsätter att allt bättre stallmiljöerkommer att göra det obehövligt. Bruket av zinkberikat foder har dock ökatoch de flesta smågrisuppfödarna använder det numer.Zink till korÄven kor ges zink. Avsikten är att minskajuverinflammationer, något man inte visat att det sker.Däremot kan man visa att mjölken med det extra zinket blirsämre för ystning.Det är alltså uppenbart att zinken dels kommer ut via mjölk, dels viagödsel. Barn dricker mycket mjölk. Är det vettigt att tillföra en metall tillettlivsmedel som barn behöver och nyttjar i stor mängd?Förbjud zink i djurfoderBruk av en tungmetall på detta sätt står inte iöverensstämmelse med vare sig försiktighetsprincipen ellerviljan att skapa ett ekologiskt hållbart jordbruk. De som villha kvar möjligheterna att ge höga doser tillavvänjningsgrisarna menar att detta minskar användningenav antibiotika. tycks alla vara överens om attbruket inte kan fortgå för evigt. Antibiotika är naturligtvisinte ett alternativ till zinket och inget av preparaten löser detbakomliggande problemet; varför smågrisarna fåravvänjnings-diarréer. En del smågrisuppfödare menar att enlite senare avvänjning och en bättre stallmiljö eliminerarproblemen.Jordbruksverket har kommit med ett förslag, som går ut på att zink tillsmågrisar ska fasas ut . Förslaget remissbehandlas nu ochmöter hård kritik från smågrisuppfödare.Det måste vara fel att genom bruk av zinkoxid i foder höja halten zink ijorden och, som i fallet mjölk, i livsmedel.Miljöpartiet anser att bruket av zinkoxid i djurfoder måste upphöra. Dettabör ges regeringen till känna.Förslag till nya miljöstödMiljöpartiet kan i stort stödja det förslag som regeringenlägger på utökat miljöstöd i jordbruket. På tre punkter har vidock andra uppfattningar än regeringen.Vi anser att det ska finnas ett miljöprogram för resurshushållandejordbruk, något vi propagerade för redan då det första miljöstödsförslagetkom inför medlemskapet. Det är viktigt att få igång en utveckling motmindre insatsmedel i det konventionella lantbruket. Dock kan vi inteacceptera det förslag till sådant program som regeringen nu lägger.Nytt program för resurshushållandejordbrukMiljöpartiet yrkar avslag på detta förslag till stöd. Vi anserinte att det på något sätt kan kallas ett miljöprogram utananser att det med föreslagen utformning, är ett allmänt stödför alla utom ekologiska lantbrukare. Dessutom anser vi attprogrammet strider mot principen om sektorsansvar ochprincipen om att förorenaren skall betala. I de principernaligger ju att viss grundläggande kunskap och grundläggandeåtgärder för att förhindra miljöproblem skall bekostas avsektorn eller den enskilde och att detta tas för givet.Vi anser att kraven för att få detta miljöstöd är så undermåliga att det ärpinsamt. Vi förutsätter att det svenska konventionella jordbruket har kommitlängre i miljötänkande än vad detta program ger sken av. Den svenskamodellen med miljötänkande används ju som säljargument och "På väg..."-konceptet har funnits . För det svenska jordbruket skulle ett sånt härmiljöstöd kunna innebära att det blir svårt att hävda det . Eftersomvi tror oss veta att det finns mycket yrkesstolthet i den svenska bondekårenvill vi inte tro annat än att man reser sig som en man och kräver återremiss påsmörjan.Grundvillkoren är för svaga Första grundvillkoret säger att jordbrukaren "skall dokumenterabrukningsenhetens miljöstatus enligt en av JoV godkänd checklista ochårligen upprätta en gårdskarta där skiften, skyddszoner och sprutfriakantzoner är inlagda." Inga icke längre godkända bekämpningsmedel får förvaras på gårdenutan skall destrueras. Samtliga bekämpningsmedel skall förvaras inlåsta i säkert utrymmeavsett för förvaring av bekämpningsmedel. ( Gällande lagkrav omförvaring omfattar endast de "farligaste" bekämpningsmedlen. )Föreslagna åtgärder för att få stödet: Två dagars kurs för jordbrukaren och vissa anställda. Kunskapskrav för att få använda bekämpningsmedel, klass 2L medel,skall vara uppfyllda. Utbildningskravet gäller inte bara den som spridergifterna utan även ev. driftsledare. Permanent bevuxen skyddszon utmed vattendrag och sjö.Detta stöd hindrar inte att andra stöd för kantzoner få sökas. Växtnäringsbalans skall finnas . Finns en redan får den intevara äldre än . Växtodlingsplan inklusive skiftesredovisning där planerad och användmängd växtnäring redovisas. Påfyllnad av bekämpningsmedel och rengöring av bekämpningsmedels-utrustning skall ske på biobädd eller tät platta. Sprututrustningen skall testas minst . Vid bekämpning skall dosnyckel användas och dokumenteras.För detta för varje lantbrukare med det minsta miljöansvaroch självaktning självklara får man enligt förslaget 225kronor per hektar för areal upp till 50 ha, . för arealen51-200 ha, areal därutöver inget.Resurshushållande?Hur detta program skulle kunna skapa ett merresurshushållande jordbruk än dagens är för oss en gåta. Detär också en gåta vilka krav förutom lagkrav lantbruket skalluppfylla för miljön utan ersättning i fortsättningen. Vi serdetta som ett stöd som alla klarar att få och då är det varkenett miljöstöd eller ett stöd som innehåller krav för att få igången utveckling mot ett resurssnålare lantbruk. Reglerna är meranpassade till slättbygder än till de områden som vi villgynna och som har högst miljövärden; jordbruken i skogs-och mellanbygderna. Där har man ofta växtföljder och harinte samma behov av markanalyser som intensivaspannmålsgårdar. Har man en växtföljd med flerårig vall ochnågot års spannmål däremellan finns inte behovet. Någonbrist får man inte och inget behov av specialgödselmedel.Det är också mycket märkligt att man kan få olika ersättning för sammainsats. Att gå en kurs + uppföljning, veta hur man hanterar gifteroch spruta och bygga en biobädd kostar ju lika mycket per företag och haringet att göra med gårdens storlek. Ändå kan ersättningen för detta skiljarejält. Det kommer alltså att löna sig mycket mer för de stora gårdarna påslätten att ansluta sig till programmet än för de mindre bönderna i skogs- ochmellanbygder.Det behövs ett miljöstödsprogram för resurshushållande konventionelltjordbruk. Vi anser att det förslag som presenterades i utredningen miljöinsatser i jordbruket var bra och kan utgöra förlagaför ett nytt förslag. Det programmet innehöll krav på användning av mindreinsatsmedel och skulle kunna få igång en utveckling mot ett konventionelltjordbruk med behov av mindre resurser.Miljöpartiet yrkar avslag på regeringens förslag till nytt miljöprogram förresurshushållande konventionellt lantbruk.Hotade lantraserÄven om flera av de gamla lantraserna tycks vara bevaradeför framtiden finns ännu både hot och problem. Undermotionstiden läggs motionen Bevarandet av gamla lantraser.En del av kraven som framförs där berörs i propositionen ochtas därför med även här.Avsätt mjölkkvot till lantrasernaEtt hot är den nuvarande tilldelningen av mjölkkvot.Samtidigt som man vill öka antalet kor i produktion görsdetta omöjligt genom att mjölkkvotstilldelningen omöjliggörleverans av mjölk. Detta är problem såväl för lantbrukaremed lantras som vill utöka men framför allt för dem som villstarta nytt. Utan producenter kan inte raserna hållas iproduktion och utan att fler får möjlighet att producera mjölkförsvåras möjligheterna för antalet individer av de hotadegamla lantraserna att bli fler, vilket ju är nödvändigt för attde skall vara räddade för framtiden. Våra gamla lantraser,framför allt fjällkon, är en bra mjölkproducent som väl fyllersin plats i dagens ladugårdar. Naturligtvis är det viktigt bådemed ett bevarande och en utveckling av de gamlalantraserna, men med dagens mjölkkvotsbestämmelser finnsdet risk att utvecklingen försvåras. de gröna harpåpekat detta oacceptabla förhållande förut och vi gör detigen. Föreningen fjällrasavel har uppvaktatjordbruksministern och föreslagit en förändring.Miljöpartiet de gröna anser att en del av den nationella mjölkkvoten måsteundantas för att kunna nyttjas dels för de kor av utrotningshotade raser somär stödberättigade enligt stöd till hotad ras, dels till dem som vill nyetablerasig som mjölkproducenter och vill hålla någon av de hotade lantrasernafjällko, rödkulla eller någon av allmogekorna och bevara dessa enligt avJordbruksverket godkänd avelsplan.Det får inte bli så att den ena bestämmelsen omöjliggör vad den andraförsöker uppnå.Ge djurägare - även av andra hotade lantraserän dagens - bidragIdag ges bidrag per djurenhet endast till kor, får och getter.Om man anser att det är viktigt att bevara de gamlalantraserna för framtiden för att de har egenskaper som ärvärdefulla och som kan efterfrågas och behövas i framtidenså borde ju det gälla såväl de betande som andra lantraser.Det ter sig då märkligt att inte hästar, svin, gäss, ankor, hönsoch kaniner får stöd. I propositionen anförs att linderödssvinoch finullsfår ska få stöd. I den promemoria som enligtuppgift gått till fanns även stöd till ardenner,nordsvensk brukshäst och russ med. Tydligen har hästarnaomvärderats.Att enbart ge stöd åt betesdjuren avslöjar att man inte förstått lantrasernasegenvärde utan enbart ser deras indirekta betydelse som naturvårdsobjekt.Vår uppfattning är att samtliga lantraser skall bevaras. Stödet kan antingenbetalas ut som stöd per djurenhet, men skulle för de mindre djuren kunnabetalas ut som stöd per genbanksbesättning.Idag finns avsatta för stöd till hotade lantraser. För att gemöjlighet att ge stöd även till andra lantraser än kor, får och getter föreslårviatt avsätts för 1998.Miljöpartiet de gröna föreslår att stöd utgår till samtliga hotade lantraser,alltså än de som får stöd , och att stödet ökas till totalt 8 miljonerkronorför 1998.Ge extra stöd till de akut hotade lantrasernaFör att stimulera skyddsarbetet med de akut hotadelantraserna bör ett extra stöd utgå för dessa lantraser.Exempel på sådana raser är göingegeten och jämtgeten därantalet djur är mycket litet. För att få stöd för getter måsteman ha minst 7 individer, som är en djurenhet, det vill sägadet minsta man kan få stöd för. har endast enperson i tillräckligt antal för att kunna få stöd.Resten, av getterna, får inget stöd alls. Bevarandet ärberoende av idealister och deras ideella arbete. Detta kanlösas genom att den som har en akut hotad lantras av djur förvilka stöd utgår alltid, oavsett antal djur, får lägsta möjligastöd, det vill säga stöd för en djurenhet.Miljöpartiet de gröna föreslår att ett extra stöd skall utgå till akut hotadelantraser.Utöka stödet till lantrasföreningarnaIdag utgår så kallar UID-stöd till föreningarna. I denavelsplan som tog fram föreslogs att stödetskulle utgå för bevarandearbetet, utbildning och information.I planen föreslogs att skulle avsättas.Idag finns och bidrag utgår i praktikenenbart till utbildning och information. Detta innebär attgenbanksverksamhet, som ju är ett viktigt arbete förbevarandet, inte får stöd. Det kostar att lägga upp register, attha kontakt med genbanksbesättningar, att i förekommandefall kontrollera att allt går rätt till osv. En del föreningar harrasregister som gör motsvarande arbete.Jordbruksverket vill att även Linderödssvinet, svenskt finullsfår och dehotade hästraserna ardenner, nordsvensk brukshäst och russ skall omfattas avbevarandearbetet. Det innebär att antalet föreningar som skall dela på denavsatta miljonen ökar och varje förening riskerar att få allt lägre stöd. Det äroacceptabelt, framför allt som detta stöd måste vara det minsta somJordbruksverket handlägger.Stödet som det nu är utformat är byråkratiskt utformat. Det ska redovisaskvitton ner till sista kronan vilket får till följd att det administrativakrånglet iföreningarna tar tid från det ideella arbetet att bevara lantraserna. Förenklareglerna för stödet!Miljöpartiet de gröna föreslår att stödet till lantrasföreningar med lantrasermed av godkända avelsplaner ges även till bevarandearbetetoch att stödet fördubblas för budgetåret 1998.Både myndigheter och enskilda entusiasterbehövs i bevarandearbetetDet är viktigt att många engageras i bevarandearbetet. Vissthar de gamla lantraserna en given plats på friluftsmuséer runtom i landet, men det kan aldrig ersätta bevarandet påfamiljejordbruk och hos entusiaster. Det är därför viktigt attansvaret för bevarandet och genbanker blir kvar i de aktivaföreningar som finns . Genom att öka bidragen för justbevarandet kan detta utvecklas i föreningarna ochbevarandearbetet göras säkrare. Det är också viktigt attstimulera de djurägare som har hotade lantraser attanmäla sina djur till genbanker. Hur detta skall ske har säkertde olika föreningarna idéer om; ett sätt kunde vara olikanivåer på stödet till djur beroende på om djuren anslutits tillgenbank eller inte.Arbetet med bevarandet har kommit igång, men som framgår av motionenfinns problem framför allt i medelstilldelningen till föreningarna och imjölkkvotstilldelningen.Nytt stöd för rennäringenVi anser att det behövs ett miljöstöd för rennäringen ochönskar att regeringen återkommer med förslag på ett sådantsnarast.GenteknikenMiljöpartiet de gröna delar inte regeringens ståndpunktbeträffande gentekniken. Vi anser inte att den hör hemmainom jordbruk över huvud taget. Det finns en paradox itiden; dels inser man hur komplicerade de ekologiskasambanden är och hur mycket som finns kvar att veta för attförstå hur gifter sprider sig och hur påverkan av olika slagpåverkar sambanden. finns en övertro på kunskapinom gentekniken där man tror sig behärska alla ekologiskasamband och hot.Det är inte logiskt. Livets innersta byggstenar är inte okomplicerade ochkunskap om genteknik ännu i sin linda.Vi anser att insektsresistens, kemikalieresistens, möjlighet för växter att taupp näring effektivare osv är ett såväl onödigt som farligt manipulerandemed gener och samband som inte är kända. Det hör inte hemma i ettekologiskt hållbart jordbruk. Vi utvecklar detta vidare i särskild motion.Ekologisk odlingMiljöpartiet de gröna delar regeringens uppfattning att detekologiska lantbruket är en spjutspets i utvecklingen . Vianser dock att denna spjutspets inte får ses som en litennisch, utan att strävan måste vara att allt lantbruk i framtidenskall bedrivas på detta sätt det vill säga utan giftigabekämpningsmedel och konstgödsel. Det konventionellalantbruket tär alldeles för mycket på jordens resurser och ärinte i längden hållbart. För att det ska kunna bedrivas krävsatt vi i den rika i-världen har "skuggarealer" som odlarproteinfoder till våra djur med mera. Den marken måste fåförsörja de människor som lever i den delen av världen. Viutvecklar detta i särskild motion.Vi anser att arbetet mot målet framöver måste genomsyras av den insikten.Vi vänder oss mot påståendet att marknadsföringen får man klara själv förekologiska livsmedel som man i budgeten anslår 5miljoner kronor för att främja export av jordbruksprodukter. Menar manallvar med ambitionen att ska bli ett föregångsland i en ekologiskthållbar utveckling borde det vara betydligt anglägnare att satsa på att öka deninhemska marknaden för ekologiska produkter än att verka för att densvenska maten skall transporteras utomlands. Vi återkommer till det i vårbudgetmotion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av det framtida CAP (jordbruksstödet inom EU),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt reduktionsmål för bekämpningsmedel för , en reduktion utifrån förbrukning,3. att begär att regeringen skall ge Kemikalieinspektionenmandat att behålla nuvarande förbud mot bekämpningsmedel,4. att begär att regeringen återkommer i frågan ombekämpningsmedel i yt- och grundvatten med en redogörelse översituationen och med förslag till åtgärder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om zinkoxid i djurfoder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avslag på regeringens förslag till nytt miljöprogram förresurshushållande konventionellt lantbruk,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationell mjölkkvot för de kor av utrotningshotade raser som ärstödberättigade enligt stöd till hotad ras,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mjölkkvot till dem som vill nyetablera sig som mjölkproducenteroch vill hålla någon av de hotade lantraserna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till samtliga hotade lantraser,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om extra stöd till akut hotade lantraser,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödet till lantrasföreningarna måste förenklas,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödet till lantrasföreningar med lantraser med avJorbruksverket godkända avelsplaner ges stöd även till bevarandearbetet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödet till föreningar som bevarar hotade lantraser skall uppgåtill för ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödet för bevarande av hotade lantraser ökas till totalt 8miljoner kronor ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett miljöstöd för rennäringen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att gentekniken inte hör hemma i ett ekologiskt hållbart jordbruk,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödja marknadsföring av närproducerade ekologiskaprodukter.