mot · GK02A46 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring Behovet av helhetssynDagens socialförsäkringssystem har växt fram ur olikahistoriska förutsättningar och uppvisar tillsammans en brokigbild, som är svår att förstå för de flesta. Mycket kan göras föratt samordna system och göra dem billigare, enklare och merlättbegripliga.Den översyn som skett i ett flertal utredningar har inte letttill förslag om den nödvändiga förenklingen och samordningen av socialför-säkringssystemen. Problemet verkar vara att ingen tar det nödvändigahelhetsgrepp som behövs. I stället har ogenomtänkta improvisationer hastatsfram och sedan tagits tillbaka på ett sätt som gör att många far illa.Propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring ärvisserligen mer genomarbetad än dessa improvisationer. Men fortfarande ärdet ett isolerat förslag som bara berör ett delområde inom socialförsäkrings-systemet och som verkar ha utarbetats utan någon som helst tanke på samord-ning med de andra systemen, trots löften från regeringens sida att man nuskall ta ett helhetsgrepp. Flera grundläggande frågor är fortfarande olösta ochförvisas till nya utredningar. Den viktigaste av dessa gäller vad som skallhända med dem som är långvarigt arbetslösa efter ersättningsperiodens slut ia-kassan.Ett samlat förslagNu behövs ett helhetsgrepp på socialförsäkringarna påsamma sätt som när den samlade översynen avskattesystemet gjordes! har presenterat ettkonkret förslag (motion 1996/97:Sf225 Helhetssyn ochgrundtrygghet i socialförsäkringar) till ett sådanthelhetsgrepp.Socialförsäkringarna skall främst vara ett socialt skyddsnät som skall ge engrundläggande försörjning till den som av olika anledningar inte kan försörjasig själv. Systemet skall vara heltäckande så att så få som möjligt fallermellan stolarna och tvingas leva på socialbidrag. Det innebär bland annat attkvalifikationsregler och andra krav skall utformas så att så få som möjligtutestängs.Försäkringarna skall i första hand tillgodose en grundtrygghet som allasolidariskt och efter förmåga skall bidra till att finansiera. Det bör inte varaen uppgift för det statliga försäkringssystemet att i varje läge garantera attmänniskor skall kunna behålla en en gång uppnådd högrekonsumtionsstandard. En sådan garanti blir alltför dyrbar och kan lika vältillgodoses av var och en med eget sparande eller försäkring. Det är viktigareatt knappa skatteinkomster i första hand används för att garantera en brastandard i den gemensamma vården, omsorgen och utbildningen. Detta börockså ligga mer i välbeställda personers intresse än att i varje läge få enstatlig garanti för sin konsumtionsstandard.För att tillgodose kraven på helhetssyn och grundtrygghet bör socialförsäk-ringssystemen utformas med en kortvarig del (omställningsförsäkring) och endel som skyddar vid långvariga inkomstbortfall.OmställningsförsäkringarKortvariga försäkringar skall ge ett skydd vid tillfälligainkomstbortfall på grund av sjukdom, föräldraskap,arbetslöshet m.m. samt ge ett skydd under enomställningsperiod om inkomstbortfallet riskerar att blilångvarigt. Försäkringen kan utformas som en modifieradinkomstbortfallsförsäkring med en högre ersättningsnivå iprocent vid låga inkomster och en något lägre procentuellersättning vid högre inkomster (s.k. brutet tak).En lämplig maximal tid för den kortvariga omställningsförsäkringen kanvara . Av tradition har vi i olika organiserade försäkringar vidolika typer av inkomstbortfall. Vid sjukdom och föräldraskap finns en allmänstatlig försäkring medan skyddet vid arbetslöshet traditionellt har organiseratsvia arbetslöshetskassor knutna till fackliga organisationer. Även om viprincipiellt skulle föredra en allmän statlig försäkring även vid arbetslöshet,har den nuvarande ordningen fungerat i stort sett bra och bör därför kunnabibehållas om den, som regeringen föreslår, kompletteras med en friståendekassa för den som av olika skäl inte kunnat eller vill bli medlem i enfackföreningsanknuten kassa.Även om de kortvariga försäkringarna är åtskilda bör strävan vara att göradem så lika som möjligt. Det gäller till exempel ersättningsnivåer, regler förinkomstberäkning, golv- och taknivåer samt övergångstider mellan kort- ochlångvariga försäkringar. Administrationen av trygghetssystemen på lokal nivåkan slås ihop och förenklas.Skydd vid långvarig ohälsa ocharbetslöshetNär ohälsa eller arbetslöshet varar blir det alltmer angeläget att samordna eller slå samman försäkringarnaför olika slags inkomstbortfall. Problemen för människormed långvariga inkomstbortfall är ofta sammansatta och kanbero på svag ställning på arbetsmarknaden, viss sjuklighetoch ibland även sociala problem. Vi reagerar starkt mot densträvan efter "renodling" av olika försäkringar som präglatde senaste årens utredningar inom socialförsäkringarna. Denär en teoretisk konstruktion som mest verkar ha kommit till ien kameral strävan att kunna bokföra kostnaderna på rättkonto. För alla dem med mer sammansatta problem leder ensådan renodling till en ökad risk att ingen försäkring riktigtpassar in, att man blir bollad mellan olika myndigheter ochriskerar att helt hamna utanför.Vi föreslår därför att försäkringar vid långvarig () ohälsa ellerarbetslöshet samordnas till en försäkring. Denna bör ge en grundtrygghet, iprincip lika för alla, på ungefär samma nivå som garantibeloppet i dagensförtidspensioner.Lokal samordningSocial- och arbetsmarknadspolitiken på lokal nivå försvårasinte bara av att dagens socialförsäkringar är så olikauppbyggda, på ett sätt som inte är konsekvent ochgenomtänkt. Den av oss föreslagna förenklingen ochsammanslagningen skulle göra den lokala samordningenenklare.Även den organisatoriska splittringen på olika ansvariga myndigheter är ettstort problem. FleraMånga instanser är på lokal nivå engagerade i attbekämpa arbetslösheten och att arbeta med stöd och rehabilitering tillmänniskor med en blandad problembild i form av sjuklighet, svag ställningpå arbetsmarknaden och kanske också sociala problem. Bland de viktigasteinstanserna kan nämnas arbetsförmedlingen, och kom-munernas socialtjänst. Samma person kan ofta vara aktuell hos flera av dessainstanser och upplever ibland att han/hon blir skickad runt på ett olyckligtsätt. De många inblandade myndigheterna har ofta olika mål och kulturer,vilket ytterligare försvårar ett konstruktivt och effektivt samarbete.Miljöpartiet anser att en genomgripande organisatorisk reform av arbets-marknadspolitik, socialförsäkringar och socialpolitik på lokal nivå är nöd-vändig. Syftet med reformen skall vara att förbättra samordningen och effek-tiviteten i den totala organisationen. Det kan ske genom att de lokalaarbetsförmedlingarnas och försäkringskassornas organisation och personalöverförs till kommunerna, som får det administrativa huvudansvaret för desamlade verksamheterna. Inom kommunen läggs verksamheterna sammanmed i första hand de kommunala verksamheter som betalar ut socialbidragoch svarar för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Kommunen avgör självlämplig nämnd- och förvaltningsorganisation.Vidgat utredningsuppdragVi föreslår att uppdraget vidgas för den i propositionenaviserade utredningen om vad som kan göras inför och efteren utförsäkring ("den bortre parentesen"). Utredningen, sombör vara parlamentarisk, bör även få i uppdrag att utreda entotal sammanslagning av försäkringsskyddet vid långvarigohälsa och arbetslöshet samt en organisatorisksammanslagning under kommunalt huvudmannaskap avarbetsförmedlingarnas, försäkringskassornas och delar avsocialtjänstens verksamheter. Ett sådant vidgatutredningsuppdrag är naturligt, eftersom inget separat skyddvid långvarig arbetslöshet i praktiken kan utformas utan också kommer in på dessa delar.Kompensationsnivå ochdagpenningnivåerOsäker finansieringVi instämmer i regeringens bedömning att det är angelägetatt höja kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen,framför allt för de lågavlönade, som har mycket svårt attklara sig med en ersättning på . Det är ocksåangeläget att höja stödbeloppet i det kontantaarbetsmarknadsstödet, som utgår somgrundbelopp i den sammanhållna arbetslöshetsförsäkringen.Höjningen av kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen måste sam-ordnas med en motsvarande höjning i andra försäkringar, framför allt sjuk-och föräldraförsäkringen. En sådan höjning har också aviserats . Detär dock fortfarande oklart hur dessa höjningar sammantaget skall finansieras.Det finns viktiga delar i regeringens förslag till finansiering som vi inte kanacceptera. Hit hör skärpningen av arbetsvillkoret för arbetslöshets-försäkringen. Det är orimligt att nivåhöjningen skall finansieras av att ännufler ställs helt utan försäkringsskydd. Strävan bör tvärtom vara att göraförsäkringen mer heltäckande. Vi kan inte heller acceptera förslaget att ipraktiken avskaffa tandvårdsförsäkringen som ett sätt att finansiera höjdaersättningsnivåer i sjuk- och föräldraförsäkringarna.I avvaktan på en klarare bild över finansieringsmöjligheterna och det stats-finansiella läget föreslår vi en begränsadhöjning av ersättningsnivåer och grundbelopp. Ersättningsnivån bör höjas för inkomster upp till en brytpunkt vid 4,2 basbelopp, f.n. ca12.700 kr/mån. För inkomstdelar över 4,2 basbelopp bör ersättningsnivånvara . Stödbeloppet i KAS alternativt grundbeloppet i den nyaförsäkringen bör höjas till samma nivå som det hade före den senastesänkningen, /dag. Vi kommer att , i samband medvårpropositionen eller senast i samband med höstbudgeten pröva möjlighetenatt finansiera en ytterligare höjning av ersättningsnivån och/eller brytpunktensamt av grundbeloppet. Den prövningen måste då gälla samtliga berördaförsäkringar.Gemensamt takDet av regeringen föreslagna ersättningstaket /daguppnås vid ersättningsgrundande inkomst på knappt 16.000kr/mån eller ca 5,3 basbelopp. Det är faktiskt en sänkningjämfört med nuvarande regler. Detta kan jämföras medmotsvarande tak i sjuk- och föräldraförsäkringarna sominfaller vid ersättningsgrundande inkomster på 7,5basbelopp, en gräns som det då och då har framförts förslagom att höja.Vi kan inte se något rationellt skäl till varför det skall vara olika tak i deolika försäkringarna. Har en person mindre behov av ersättning ominkomstbortfallet beror på arbetslöshet än om det beror på sjukdom?Vi föreslår i stället att taken samordnas på ett sådant sätt att det är kost-nadsmässigt neutralt. Det skulle innebära ett tak vid ersättningsgrundandeinkomster på 6,5 basbelopp, f.n. ca /mån, i samtliga försäkringar.Den högsta dagersättningen i a-kassan skulle då bli /dag.Arbets- och medlemsvillkorRegeringens förslag innebär en skärpning i flera avseenden.Arbetsvillkoret förlängs från nuvarande fem till sex månadersamtidigt som flera typer av arbeten med statligt stöd inte fårräknas in i arbetsvillkoret. Regeringen har inte heller tagitfasta på förslag att föreslå ett mindresträngt krav för nytillträdande på arbetsmarknaden. Sommotiv för skärpningarna anför regeringen att rätten tillarbetslöshetsersättning under en första ersättningsperiod börbygga på en fast förankring på arbetsmarknaden. Föråterkvalificering till en ytterligare ersättningsperiod är dockkraven betydligt mindre stränga.Regeringens syn att försäkringen endast skall gälla dem som "har en fastförankring på arbetsmarknaden" är ett hån mot alla dem som ställs utanför.Resonemanget bygger på en föråldrad syn på arbetsmarknaden, där de allraflesta förutsätts vara tillsvidareanställda i stadigvarande arbeten. För dessaskapas system som garanterar standardtrygghet under nästan evig tid. Medanallt större spärrar ställs upp mot grupper med tillfälliga anställningar ochnytillträdande ungdomar som får allt svårare att överhuvudtaget få fotfäste påarbetsmarknaden.För att underlätta för dessa grupper föreslår vi att arbetsvillkoret tillsvidaresätts vid 4 månaders arbete med minst , alternativtförvärvsarbete av 120 dagar.Preciseringen av hur det alternativa arbetsvillkoret måste fördela sig på 30-dagarsperioder verkar onödigt krångligt och föreslås utgå. Vidare föreslår vi,i likhet med bl.a. TCO, och att alla anställningar där detföreligger normalt anställningsförhållande bör kunna räknas med iarbetsvillkoret.Att utöver arbetsvillkoret för att få ersättning också ha ett särskilt arbets-villkor för att bli medlem i a-kassa verkar inte nödvändigt. Vi föreslår därförilikhet med LO:s remissvar att den regeln slopas.Vi föreslår också att regeringen initierar en mer omfattande kartläggning avde grupper som blir utestängda från ett fullgott försäkringsskydd ochföreslår åtgärder när det gäller arbets- och andra kvalifikationsvillkor som tarsikte på förhållandena på en framtida mer rörlig arbetsmarknad.Övriga frågorÅldersgräns för ersättningsperiodVi avvisar förslaget att flytta åldersgränsen för förlängdersättningsperiod på högst från 55 till57 år. I dagens arbetsmarknadsläge är det mycket svårt föräldre att åter få arbete. Så länge det inte har preciserats vadsom skall hända efter ersättningsperiodens slut börnuvarande åldersgräns finnas kvar.Utbetalning av statsbidragDet kan vara en administrativ förenkling för staten att barabetala ut statsbidrag en gång . Det är dock viktigtatt det även i fortsättningen skall vara möjligt förarbetslöshetskassorna att göra utbetalningar under olika tiderunder månaden, oberoende av när statsbidraget inkommer.Det kräver att kassorna har en viss likviditet att ligga ute medpengar, vilket är viktigt att tillgodose när omläggningen avutbetalningsrutinerna sker.Avstängning från rätt till ersättningAvstängning från rätt till ersättning för människor som sagtupp sig själva från sina arbeten (eller som det uttrycks ilagstiftningen "lämnat sitt arbete utan giltig anledning") harskärpts . Detta har motiverats med en önskanatt stävja missbruk men innebär problem för demsom kan ha haft fullt legitima skäl att sluta sin anställning. Idagsläget tillämpas dessa strängare regler även om psykiskaoch andra orsaker till uppsägningen understöds av läkarintyg.Avstängningstiden bör därför minskas i ställetför i propositionen föreslagna i de fall där arbetetskulle ha varat mer än 10 dagar.Ersättningsrätt för företagare, m.m.Propositionen innebär en ökad möjlighet för företagare somexempelvis innehavare av småjordbruk m.m. att få ersättningi vissa fall, vilket vi välkomnar. Vi stöder förslaget att beslutom företagares ersättningsrätt bör ske efter en samladbedömning i det enskilda fallet. anser vi attytterligare ansträngningar bör göras för att se över ochprecisera villkoren för företagare, uppdragstagare,kulturarbetare och andra både när det gäller kvalificeringentill a-kassa och fortsatt rätt till ersättning. Bakgrunden är attdenna typ av arbete kommer att bli allt vanligare i enframtida, mer rörlig, arbetsmarknad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en helhetssyn på socialförsäkringssystemen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett vidgat uppdrag för planerad utredning om vad som kan görasinför och efter en utförsäkring,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringen av höjda ersättningsnivåer i socialförsäkringarna,4. att beslutar att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringenskall vara av dagsförtjänsten för inkomstdelar motsvarande upp till 4,2basbelopp i årsinkomst och för inkomstdelar däröver,5. att beslutar att stödbeloppet i KAS resp. grundbeloppet i densammanhållna arbetslöshetsförsäkringen skall vara per dag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordnad taknivå i alla försäkringar,7. att beslutar att högsta dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen skall vara ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsvillkor och utestängande,9. att beslutar att arbetsvillkoret skall vara fyra månaders arbeteminst alternativt av ,10. att som sin mening ger regeringen till känna att allaanställningar där det föreligger normalt anställningsförhållande bör kunnaräknas med i arbetsvillkoret,11. att avslår regeringens förslag om krav på medlemskap för attbli medlem i en arbetslöshetskassa,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kartläggning av grupper som blir utestängda frånförsäkringsskydd,13. att beslutar att gränsen för förlängd ersättningsperiod på 450dagar skall gå ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbetalning av statsbidrag,15. att beslutar att avstängningen från rätt till ersättning skallvara för den som lämnat sitt arbete utan giltig anledning ide fall arbetet skulle ha varat ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om ersättningsrätt för företagare m.m.