ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ub478 · 1997-10-06 00:00:00 — Teologiska Högskolan, (THS), bildades genom samgående av teologiska seminarier. De båda trossamfunden är huvudmän för skolan. Vid starten fick THS rätt att utfärda högskoleexamen om minst 80 poäng. Enligt ett avtal med staten utgår statsbidrag för 80 årsstudieplatser, med ett takbelopp på . Avtalet gäller till och med . Efter att ha höjt sin vetenskapliga kompetens fick THS genom beslut av regeringen rätt att utfärda teologie kandidatexamen om 140 poäng. Trots det vidgade utbildningsuppdraget har statsbidraget inte höjts. Den forskning som bedrivs vid skolan stöds bl.a. av och . Med stöd från försäkringsbolaget har ett särskilt lektorat inrättats för forskning kring religion och värderingsförändringar. /97 fanns i skolans teol kandprogram 128 helårsstudenter, som tillsammans svarade för 105 helårsprestationer. Innevarande läsår (1997/98) har antalet studenter i teol kandprogrammet ökat med . Regeringen har i årets budgetproposition inte föreslagit någon höjning av det antal årsstudieplatser för vilka statsbidrag skall utgå. Det är inte rimligt att samfunden till mer än hälften skall finansiera en öppen högskoleutbildning med medel som till allra största delen utgörs av frivilliga gåvor från medlemmar och sympatisörer. Jag menar att förutsättningarna för en omfördelning av platser inom angiven kostnadsram bör analyseras i syfte att bereda möjlighet för en höjning av platsantalet när det gäller teol kandprogrammet vid , till 150 årsstudieplatser. Vid sidan av teol kandprogrammet påbörjade THS i samarbete med DemokratiAkademien och Fonden för mänskliga rättigheter innevarande år en särskild satsning i form av kurser om sammanlagt 40 poäng i mänskliga rättigheter och demokrati. Regeringen beviljade ett bidrag till denna satsning om för . Till de 25 platserna i denna utbildning fanns över 200 sökande. Det är angeläget att detta pionjärprojekt kan fortgå. Regeringen konstaterade då det första anslaget beviljades, att det i finns ett nationellt intresse av en bred utbildning om demokrati och mänskliga rättigheter, bland annat med tanke på att FN utnämnt perioden 19952005 till decenniet för utbildning i mänskliga rättigheter. Några medel för att denna utbildning skall kunna fortsätta finns emellertid inte upptagna i årets budgetproposition. Jag föreslår att statsbidrag även i fortsättningen skall utgå till Teologiska Högskolan, , för utbildning i mänskliga rättigheter och demokrati motsvarande 25 helårsstudenter. I årets budgetproposition föreslås en omfattande satsning på nya utbildningsplatser utöver vad som beslöts föregående år. Den ökning av antalet årsstudieplatser vid , , som jag föreslår kan åstadkommas genom en omfördelning inom ramen för anslaget till kommunala och fristående högskolor inom utgiftsområde 16. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om årsstudieplatser vid , .
mot · GL02Ub479 · 1997-10-06 00:00:00 — Med glädje noterar vi att regeringens förslag till fördelning av nya utbildningsplatser är positivt för . Det är bra men ändrar inte helhetsintrycket att HB tillhör de högskolor som får den allra minsta utökningen av antalet permanenta utbildningsplatser . Vi utgår ifrån, att när fördelningen av de nya utbildningsplatserna som aviserats för skall göras, så kommer det som vi upplever som njugghet mot HB i att förändras. Det är nödvändigt att fördelningen sker på ett sådant sätt att den så välbehövliga, och tidigare eftersatta, utbyggnaden av utbildningskapaciteten vid blir möjlig. Få regioner i landet har lägre utbildningsnivå än . Resurserna för grundutbildning vid HB är även efter utbyggnaden 199799 helt otillräckliga för att det skall finnas möjlighet att tillgodose både utbildningsbehoven bland ungdomar som just avslutat sina gymnasiestudier och de utomordentligt stora behoven av fort- och vidareutbildning bland redan yrkesverksamma i våra bygder. Detta är ett allvarligt hinder för utvecklingen i och hämmar många företags expansion. Antalet sökande till är stort och växer . gick det 3,4 förstahandssökande till utbildningsprogrammen vid HB. Detta är en ökning jämfört med . Sökandetrycket till fristående kurser är ännu högre. Sedan åtskilliga år genomför HB ett långsiktigt program för kvalitetsutveckling och kompetenshöjning bland personalen. I de kvalitetsbedömningar av verksamheten som genomförts bl.a. av olika bedömargrupper från har verksamheten vid HB fått mycket gott betyg. Både inom teknik och ekonomi och på det textila området har studenter från HB vunnit nationella pris för sina examensarbeten. Detta, menar vi, är ett bevis på den goda kvaliteten på såväl undervisning som biblioteksstöd och allmän studiemiljö. En viktig faktor för HB är det goda samarbete som finns mellan bygdens kommuner, näringslivet och högskolan. Ett nära samband mellan utbildning och forskning är av vital betydelse för möjligheterna att långsiktigt säkra kvaliteten i grundutbildningen. Det är därför inte bra att i årets budgetproposition föreslås få ett lägre grundanslag än alla andra högskolor av jämförbar storlek. Genom tillfälliga resursförstärkningar av medel från och förbättras situationen på vissa av högskolans områden . Dessa resurser kan dock inte användas för långsiktiga satsningar på fast anställda forskningsledare, exempelvis professorer. Det är därför nödvändigt att det fasta anslaget för forskning och forskarutbildning vid räknas upp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om .
mot · GL02Ub481 · 1997-10-06 00:00:00 — Modern distansutbildning kommer att bli vanligare och bör på allt sätt stödjas av samhället. Varje ort kan bli ett centrum i kontakt med hela världen. , knutna till , bedriver sådan undervisning på akademisk nivå. Här används tvåvägs-TV, vilket innebär att eleverna sitter var och en i sin kommuns datastuga och ser och lyssnar på en föreläsare som kan använda bilder och diagram. Alla ser varandra och kan ställa frågor och få svar. Siljansutbildarna skräddarsyr utbildningar i samarbete med olika universitet och högskolor, både för företag och individer. Det är en utmärkt metod att skaffa kunskap, inte minst för småföretag och vuxna elever som inte har möjlighet eller är motiverade att studera på en universitetsort. ägs av kommunerna i norra . De är i stort sett självfinansierade. Många fler önskar delta i deras kurser än de kan ta emot. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att 10.000 högskoleplatser ska tidigareläggas. Enligt vår mening borde en del, förslagsvis 500, av dessa vikas för kvalificerad distansutbildning i regi. Detta skulle innebära att t ex kunde tilldelas högskoleplatser utifrån den lokala efterfrågan de möter för att kunna upphandla distanskurser från det universitet eller den högskola som erbjöd de bästa villkoren. Högskolan sköter examinationen och svarar för att kursen motsvarar en akademisk nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ett antal högskoleplatser anvisas till kvalificerad distansutbildning, i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Ub483 · 1997-10-06 00:00:00 — beslutade att ge möjlighet för en grupp studerande i åldrarna att med vuxenstudiestöd läsa teknisk och naturvetenskaplig högskoleutbildning, s.k. NT-utbildning. Som grund för förslaget låg en överenskommelse mellan regeringen och . Enligt de utvärderingar som gjorts har verksamheten varit framgångsrik men de avsatta resurserna har inte kunnat utnyttjas fullt ut . Regeringen föreslår därför att antagningen till NT-utbildning skall kunna ske även , ett förslag som stöder. Regeringen vill dock begränsa antagningen till att gälla endast treåriga naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar. Detta kan tolkas så att möjligheterna till antagning till lärarutbildning i naturvetenskapliga ämnen för årskurser 49 och gymnasieskolan nu upphör. Detta finner vi högst olyckligt. Behovet av naturvetenskapligt och tekniskt kunnande i vårt samhälle är stort. Intresset för dessa områden måste tidigt grundas hos våra ungdomar. Undervisningen i dessa ämnen i ungdomsskolan måste därför göras så bra och intresseväckande som möjligt och för detta krävs välutbildade lärare. råder dock lärarbrist inom det naturvetenskapliga området och högskolorna har svårighet att rekrytera ett tillräckligt antal studerande till sina lärarutbildningar i naturvetenskapliga ämnen. Att i detta läge stoppa möjligheten att på ta in studerande till de nämnda lärarutbildningarna anser vi vara i högsta grad oklokt. yrkar därför att antagningen även skall få gälla lärarutbildning i naturvetenskapliga ämnen för åk 49 och gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att antagningen till den s.k. NT-utbildningen även skall gälla lärarutbildning i naturvetenskapliga ämnen för åk 49 och gymnasieskolan.
mot · GL02Ub6 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor I propositionen läggs förslag om ändringar i timplanen när det gäller idrott och hälsa samt slöjd. Två viktiga ämnen i då alltför många rör sig för litet. Rörelse och träning hör ihop med bra matvanor. De praktisk-estetiska ämnena är viktiga i en allsidig skola som skall träna elever i alla färdigheter och förbereda dem för vuxenlivet. Många undersökningar visar tyvärr att barn alltför sällan äter frukost, inte äter tillräckligt av skolmaten samt att det dagliga intaget ger för lite energi. Sambandet mellan kost och hälsa är inte uppenbart för alla dagens skolbarn. Hemkunskap är ett ämne där barnen får lära sig planera, tillaga och värdera måltider ur pris- och hälsosynpunkt. Att inte kunna laga god och näringsriktig mat kan innebära ekonomiska problem och hälsoproblem. För de flesta människor går det inte att leva på halvfabrikat och färdiglagad mat. Hemkunskap är skolans minsta ämne tidsmässigt. För att eleverna skall kunna skaffa den kunskap som förr gick i arv mellan generationerna så behövs en utökning av ämnet. En utökning ger möjlighet att lära genom praktisk tillämpning, och att förena teori och praktik. I ämnet hemkunskap finns det enda permanenta avsteget från principen att en lärare ska vara utbildad för det ämne som undervisningen omfattar. I hemkunskap på låg- och mellanstadiet får nämligen klassläraren undervisa i ämnet utan formell behörighet. Hur detta har utfallit bör undersökas. Om skolans betydelse för folkhälsan verkligen ska prioriteras och regeringen vill se resultat av den nationella handlingsplanen för nutrition räcker det inte att ämnet idrott får fler timmar. En satsning måste också ske på ämnet hemkunskap, så att det ges goda förutsättningar och utbildade lärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat antal timmar i ämnet hemkunskap, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildade lärare i ämnet hemkunskap.
mot · GL02Ub702 · 1997-10-06 00:00:00 — Att ha ett bra offentligt studiemedelssystem är bra både för individen och för staten. att med ett bra studiefinansieringssystem uppmuntar människor att läsa. Att ge dem en möjlighet till att höja sin kompetens och på så vis lättare komma in på arbetsmarknaden. Samhället behöver bra utbildad befolkning och då är studiemedelssystemet en faktor som för många avgör ifall de skall gå vidare till högre studier. I det kunskapskrävande samhället vi med stora steg går in i är det viktigt att lärandet, bildning och utbildning inte är något man blir färdig med utan att man hela livet söker efter kunskap det livslånga lärandet. I dagens studiemedelssystem finns ett fribelopp. Det är den summa pengar du får tjäna under ett halvt och för att du skall kunna få studiemedel. Fribeloppet är uträknat att stämma överens med en arbetsnivå som går att kombinera med heltidsstudier. Det är dock så att ifall du har ett arbete och vill börja studera mitt i terminen exempelvis räknas fribeloppet inte du börjar att studera utan från . Eftersom det är svårt att i efterhand gå in och kolla i den taxerade inkomsten vilken månad du har tjänat vad slås allt ihop till en summa, det vill säga inkomsten från 1 januari31 oktober, och detta delas i två bitar varav den ena räknas som inkomst för . Vilket leder till att även om du du studerar januari inte tjänar en krona kommer du ändå att få räkna halva årsinkomsten som fribelopp. Detta system med fribeloppet leder till att trots att vi vill att människor skall studera föreligger det för många ekonomiska hinder som gör att de väljer att inte studera. Det borde vara mer rimligt att räkna fribeloppet du börjar studera och inte från tiden före studietiden. Detta är ett problem som troligtvis fler kommer att möta och det är möjligt att det inte är den bästa lösningen att förändra fribeloppet, men något bör göras för att öka möjligheterna att börja läsa mitt i en termin. Det vore naturligt att CSN får i uppdrag att se över denna del av studiemedelssystemet i syfte att finna den bästa lösningen på detta problem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att se över studiemedelssystemet.
mot · GL02Ub703 · 1997-10-06 00:00:00 — Föreningslivet är en viktig bas för den demokratiska fostran. Att vara delaktig, att vara med i samhällsdebatten och att i många fall själv ta aktivt ansvar för sig själv men även för andra ger inte bara bättre förutsättningar för den enskilde utan även för samhället som helhet. Det är därför som staten har ett stöd till ungdomsorganisationer för att de skall främja barns och ungdomars demokratiska fostran, en meningsfull fritid och att engagera fler i föreningslivet. Med denna bakgrund har , som sköter bidragen till ungdomsorganisationer, uppmanat handikapprörelsens ungdomsorganisationer att bilda egna riksorganisationer. Internatbidrag och korttidsstudiestöd är viktiga medel i utbildning för människor inom handikapprörelsen. Det gäller inte minst frågan om att lära sig leva med sin kroniska sjukdom eller funktionsnedsättning. Genom kollektiv ansökan underlättas det administrativa arbetet med att söka och rekvirera CSN-stödet. Dock har inte anpassats till den förändring som har skett när det gäller fristående handikappungdomsorganisationer. måste en fristående söka kollektivt stöd när det gäller internatbidrag och korttidsstudiestöd genom sin moderorganisation. Detta leder till att just den självständighet som är syftet med att vara en självständig organisation till en viss del går om intet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomsorganisationernas möjlighet till kollektiva ansökningar till CSN.
mot · GL02Ub704 · 1997-10-06 00:00:00 — Många arbetslösa har varken rätt till a-kassa (arbetslöshetsersättning) eller KAS (kontant arbetsmarknadsstöd), ibland därför att de blivit utförsäkrade men oftast därför att de aldrig hunnit kvalificera sig för någon ersättning. Speciellt vanligt är det bland de yngre som efter avslutad skolgång inte kunnat få något arbete. I de flesta fall har dessa varit hänvisade till socialbidrag för sin försörjning. har man dragit sig fram med hjälp av föräldrar eller vänner. I den här situationen är för det mesta studier det bästa alternativet. Inte minst som den höga arbetslösheten varit skälet för att antalet utbildningsplatser ökats. I de fall man haft socialbidrag upphör rätten till sådana i och med att man börjar studera eftersom man inte längre står till arbetsmarknadens förfogande. tar det i regel upp emot en månad innan man får sina första studiemedel. Under den tiden skall man inte bara klara sitt uppehälle och sin hyra utan också köpa böcker och annat studiematerial. Måste man dessutom flytta från en ort till en annan har man kostnaderna för detta att betala. Med de knappa omständigheter man levt under som arbetslös är det omöjligt att klara detta utan att antingen låna pengar eller skjuta på sina utgifter. När det gäller hyran kanske det i bästa fall, om man har en hygglig hyresvärd går att få vänta med betalningen. Men det lär knappast gå vad gäller mat. Ett speciellt problem är det med böcker och studiematerial. Utan det kan man inte påbörja sina studier, vilket å andra sidan är en förutsättning för att få studiemedel. Detta moment 22-problem är för många mycket frustrerande. Problemet borde kunna lösas utan någon extra kostnad för samhället och utan att behöva belasta . För övrigt är det många som helst vill klara sig utan socialbidrag. En möjlighet kan vara att den första utbetalningen av studiemedel kan förskotteras t.ex. direkt hos utbildningsanordnaren eller att någon form av lånemöjlighet i avvaktan på studiemedel öppnas. För studiemedelsnämnden kan detta knappast var något stort problem. I vart fall inte i jämförelse med problemet för den som under sin första studiemånad varken kan äta eller köpa böcker. Frågan om hur en bättre samordning skall kunna ske mellan studiestödet, regler för ekonomiskt bistånd och övriga ekonomiska trygghetssystem bör belysas genom en utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre samordning mellan olika ekonomiska trygghetssystem.
mot · GL02Ub706 · 1997-10-06 00:00:00 — Kunskaps- och kompetenssamhället förutsätter att de ekonomiska villkoren är sådana att de gör det möjligt för människor att höja sin utbildningsnivå. I har vi av tradition markerat detta genom att bygga upp relativt generösa studiestödssystem. För många är det ett stort steg att börja studera. Det kräver motivation och insikt om att man investerar i och för sig själv när man höjer sin kompetens. Utbildning är en investering, en väg till utveckling, både för individen och för samhället. Större samlade kunskaper hos befolkningen skapar bättre förutsättningar för tillväxt och sysselsättning. Ökade möjligheter till ett livslångt lärande är nödvändigt för möjligheter att stå sig i den internationella konkurrensen. I det nuvarande studiestödssystemet tillämpas det s.k. fribeloppet vilket många studenter upplever som krångligt. Om den studerande har en inkomst som överstiger detta fribelopp så minskas studiemedlen i förhållande till inkomstens storlek. Fribeloppet kan i många fall orsaka stora bekymmer för den enskilde studenten. Anledningen är bl.a. att det är inkomsten som ligger till grund för inkomstprövningen. Det innebär att en student som har en hög inkomst och en låg inkomst drabbas orättvist. Den studerande kan totalt sett över året ha en inkomst som är lägre än fribeloppet men får ändå en reducering av studiemedlen. Inkomstprövningen bör vara oberoende av vilken tid som studenten har inkomsten. Det vore mer rättvist och enklare om prövningen görs mot inkomsten under hela kalenderåret. Detta skulle för den enskilde studenten öka valfriheten och underlätta planeringen av sin inkomst . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inkomstprövningen i studiestödssystemet.
mot · GL02Ub707 · 1997-10-06 00:00:00 — + 1 000 000 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Inom , den stora vuxenutbildningssatsningen, ges ett särskilt utbildningsbidrag på a-kassenivå till studerande på grundskole- och gymnasienivå. Stödet lämnas längst under ett studieår. menar att det är omöjligt för många kortutbildade och studieovana att uppnå avsedd kompetensnivå. Vi anslår för att finansiera en tredje termin för dem som studerar med särskilt utbildningsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: + 1 000 000 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar
mot · GL02Ub708 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Tågresor för studenter med föräldraansvar Vi vill att livslångt lärande skall bli verklighet i att människor skall återkomma till utbildning under sitt yrkesliv. anser att för att detta skall vara möjligt måste vi se på studenter på ett nytt sätt och inte utgå från att de är ensamstående, unga och utan föräldraansvar. är varken studiestödet eller andra system för studenter utformade för att passa för ett livslångt lärande. Ett tydligt exempel är den tågrabatt som finns för studerande och som har förhandlats fram av studentorganisationer och SJ. Rabatten är utformad så att studenter får köpa en tågbiljett som är billigare än en ordinarie vuxenbiljett: samma pris som för ungdomar. Men studerande med barn får ingen rabatt. Kostnaden för en vuxen och ett barn som köper en biljett utan rabatt mellan och eftermiddag är . Men för en förälder som valt att studera är kostnaden för samma resa med ett 12-årigt barn (2 biljetter à ). Både studenten och barnet får lösa biljetter till ungdomspris. En vuxen får alltså ta med sig ett barn utan extra kostnad men det får inte en student. anser att regeringen bör arbeta för att statliga företag inte skall diskriminera studenter med föräldraansvar. 2 Aspekter att beakta vid utarbetande av ett nytt studiestöd Regeringen har för avsikt att lägga ett förslag till nytt studiestödssystem. vill framföra två aspekter som vi anser behöver beaktas. 3 Studiestödet skall ha en genomtänkt plats i välfärden Studiestödet är en del av den generella välfärden. För oss är det därför väsentligt hur ett nytt studiestödssystem förhåller sig till andra bidrag, rättigheter och förmåner som t.ex. bostadsbidrag, socialbidrag och pensionsregler. Vårt mål är ett rättvist, förutsägbart, jämnt rekryterande, jämställt och överskådligt system. 4 Kommunernas betydelse för studenters ekonomi De största ekonomiska orättvisor som finns för studerande beror ofta på skillnaden i praxis mellan olika kommuner. Beslut i samma typ av ärende kan skilja sig väsentligt från en kommun till en annan. Det gäller då inte direkt tillämpning av reglerna för studiestöd eftersom det sköts av . Däremot avgörs det på nivå vilka möjligheter till socialbidrag som den studerande kan få och vilken daghemstaxa som tillämpas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statliga företag inte bör diskriminera studenter med föräldraansvar,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att studiestödet skall ha en genomtänkt plats i välfärden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas betydelse för studenters ekonomi.2 1 Yrkande 1 hänvisat till TU. 2 Yrkande 3 hänvisat till SoU.
mot · GL02Ub711 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt för studiehjälp kan elever som går i gymnasial utbildning söka extra tillägg. Denna möjlighet står dock inte till buds för elever vid gymnasiesärskolan. En tänkbar anledning till att så inte är fallet kan vara att det råder en alltmänt utbredd uppfattning att alla som går i särskolan får sjukbidrag/förtidspension. Så är emellertid inte fallet. I verkligheten har många av eleverna i särskolan endast det förlängda barnbidraget som hjälp för familjeekonomin. Många av eleverna i särskolan bor hos ensamstående föräldrar och är i lika stort behov av det extra ekonomiska tillägg som andra gymnasieelever har rätt till. Det är enligt min mening orimligt att en särskilt utsatt grupp i samhället skall diskrimeras genom att ställas utanför möjligheten att söka ett extra ekonomiskt tillägg. Mot ovanstående bakgrund föreslår jag att nuvarande regelverk ändras på så sätt att även elever i gymnasiesärskolan medges rätt att söka det extra tillägget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att elevers rätt att i gymnasiesärskolan söka extra ekonomiskt tillägg tas i beaktan inför arbetet med ett nytt studiestödssy- stem.