mot · GK02Ub26 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skrivelse 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet SammanfattningI denna motion ger liberalerna sin syn på vilkaåtgärder som krävs för att förbättra kvalitén och utvecklaförskolan, skolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen.Vi föreslår bl a: att alla barn skall erbjudas plats inom en barnomsorgmed tydlig pedagogisk inriktning att blir tioårig och att skolstarten skall ske att skriftliga omdömen skall ges vid utvecklingssamtalen i skolan att lärarna skall ges möjlighet att utveckla sin professionalitet att svenska, matematik och engelska skall vara kärnämnen, med enbibehållen kunskapsnivå, i gymnasieskolan att ett nytt personligt program införs i gymnasieskolan för att ökaelevernas möjlighet att själva komponera sin utbildning att ett nytt teknikprogram och en ny lärlingsutbildning införs igymnasieskolan att en frivillig gymnasieexamen införs.Tid för kvalitetEn människa med kunskap är en människa som lättarekan förstå sin omvärld, värdera sina intryck och forma sitteget liv. Kunskap ger också bättre förmåga att kritisktgranska och sortera information. Kunskap stärker denenskilda individen att ta makten över sitt eget liv och attutveckla sin egen personlighet. Det är i sin tur enförutsättning för en väl fungerande demokrati. Liberaler haralltid kämpat för fri tillgång till information och enutbildningspolitik som syftar till att höja utbildningsnivån föralla. En av välfärdsstatens främsta uppgifter är att se till attalla människor ges likvärdiga möjligheter till en godutbildning.Socialdemokraterna har under en lång rad av år använt skolan som en"ideologisk experimentlåda". Effekterna kan avläsas i brist på arbetsro ochotydliga ansvarsförhållanden för skolans professionella personal. Folkpartietliberalerna anser att ansvaret och befogenheterna för skolans personal måstestärkas. Politikens främsta uppgift måste vara att besluta om de övergripandemålen för skolans verksamhet, inte på vilket sätt målen ska uppnås. Vi ärövertygade om att "frihet under ansvar" är det bästa förhållningssättetpolitiken bör ha till den professionella skolvärlden.Att arbeta med barn och ungdomar inom skola och barnomsorg är bland definaste och viktigaste uppgifter man kan ha. Därför måste läraryrkets statusstärkas och lärarkårens professionalitet erkännas. Det är en viktig uppgift förpolitiken att bidra till att detta kan bli möjligt.Beräkningar visar att det kan komma att saknas uppemot 10 000 lärare , som lika många anställda inom barnomsorgen kanförväntas bli övertaliga. anser att detta är en mycket allvarligsignal, och att regeringen måste återkomma med konkreta förslag påhur dessa obalanser ska kunna hanteras, samt hur kvaliteten i skolan skakunna upprätthållas.Personlig frihet är ett centralt begrepp i liberal ideologi. Människor somfår leva och verka i ett fritt och jämlikt samhälle utvecklas olika mycket och iolika riktningar. Det tycker vi är bra. Om människor ges frihet att växa,släpps kreativiteten fri och välstånd skapas. Det är för oss oförklarligt ochoförsvarligt att regeringen i skrivelsen uttrycker sig så negativt omindividuellt anpassad utbildning. Skolan är samhällets kraftfullaste verktyg för att ge alla människor jämlikalivschanser. Samhället ska organiseras så att varje människas inneboende lustatt lära alltid uppmuntras, oavsett var i livet hon befinner sig. För att ensådan vision ska bli möjlig krävs att får ett utbildningssystem avvärldsklass. Vi är övertygade om att det är möjligt att nå detta mål, men dåmåste mer av samhällets kraft satsas på utbildningsfrågor.Lusten att lära är medfödd. Om den vårdas följer den oss genom hela livet.Att vårda lusten att lära måste vara ledstjärnan i en god utbildningspolitik.Kunskapen om människans inlärningsförmåga är god och vi vet att redanbarn har en enorm inlärningskapacitet. För små barn är lärandelek och lek lärande. Vi känner alla, gamla som unga, en djup tillfredsställelseatt klara något vi tidigare inte förmått, eller förstå något som verkadeobegripligt. har människans nyfikenhet och optimism förthenne framåt. Om vi människor vore enfaldiga och oförnuftiga, oförmögnaatt förkovra oss och obenägna att söka utmaningar hade mänsklighetenknappast överlevt. liberalerna stödjer alla förslag som syftar tillatt göra utbildning mer attraktivt för den enskilde. Reformer påutbildningsområdet måste präglas av tydlighet, lika villkor och långsiktighet.Att arbeta för kvalitet i skolan är ett utslag av utvecklingsoptimism. Därförvärnas skolan av liberalerna.Förskola och barnomsorgFör att vässa kvaliteten inom barnomsorgen och förskolanföreslår liberalerna: Alla barn skall erbjudas plats inom en barnomsorgmed tydlig pedagogisk inriktning. Förskoleverksamheten skall omfattas av en läroplan anpassad efterverksamhetens förutsättningar. Förskoleverksamheten skall vara en integrerad del i skolsystemet.Rektorer skall ha ansvar för verksamheten. I den pedagogiska förskola som erbjuds alla barn skallall personal vara högskoleutbildade förskollärare. Förskollärarutbildningen skall bli mer integrerad med utbildningen förgrundskollärare.Barnomsorg med tydlig pedagogiskinriktningFör att ännu bättre ta tillvara barns naturliga lust att läramåste integrationen mellan skola, förskola och barnomsorgöka. Det finns många goda erfarenheter från integreradverksamhet i de kommuner som har satsat på enlångtgående sådan inom ramen för den existerandesexårsverksamheten och skolan.Det finns anledning att gå vidare och inom barnomsorgsverksamheten ökamöjligheten för föräldrar att välja en barnomsorgsform med ett omfattandepedagogiskt inslag. Erfarenheterna från den lagstiftade rätten tillsexårsverksamheten och de många pedagogiskt inriktade verksamheterna förännu yngre barn har visat att det finns en omfattande potential till pedagogiskutveckling.De flesta barnomsorgsverksamheter har en läroplan, men vi tror attdet finns en betydligt större efterfrågan på mer pedagogik från allt flerföräldrar. Detta är något som samhället av flera skäl bör kunna stödja. Det ärdärför positivt att regeringen nu tagit till sig de synpunkter som Folkpartietfört fram. Regeringen skriver i utvecklingsplanen att ett nytt måldokumentmed karaktär av läroplan bör tas fram för de yngre barnen i daghem ochdeltidsgrupper inom förskolans verksamhet.Det är vidare viktigt att det verksamhetsmässiga ansvaret i kommunernafördelas på ett sådant sätt att en integration av olika pedagogiska världar blirmöjlig. Det är i mötet mellan två skilda yrkestraditioner som en nypedagogisk utvecklingskraft kan skapas. Ett gemensamt måldokument förskolan, förskolan och barnomsorgen är ett steg i rätt riktning.Lusten att lära är medfödd, men barnet kan inte alltid självt tillföra sig vadsom krävs för att denna lust skall kunna utvecklas. Genom att skapa en bådefysiskt och psykiskt sett pedagogisk miljö inom barnomsorgen kan barnenhelt enkelt lära sig mycket mer. Med vår framtidsvision för barnomsorgen ärdet självklart att vi anser att den skall vara öppen för alla. Kommunernamåste ta sitt ansvar och uppfylla barnomsorgslagen.GrundskolanFolkpartiet liberalerna anser att ökad kvalitet inomgrundskolan kräver:- pedagogisk mångfald-- utveckling av lärarnas professionalitet-- tioårig grundskola med skolstart -- skriftliga omdömen vid utvecklingssamtal-- resurser till barn med svårigheter i skolan, t ex läs- och skrivsvårigheter-- nej till särskilt slutbetyg i svenska som andra språk som ersättning förslutbetyg i svenska-- friskolor för ökad valfrihet och mångfald-- avveckling av timplanen-- åtgärder mot mobbning-- jämställdhet på alla plan i skolan-- satsning på informationsteknik som verktyg i alla ämnen-Satsning på kvalitet efterlysesEn internationell undersökning av svenska 13-åringarskunskaper i matematik och naturvetenskap visar att Sverigeendast ligger i mitten bland de somundersökts. toppar både vad gällermatematik och naturvetenskap. Men ligger ävenefter länder som , och . Den svenskagrundskolan håller inte den kvalitet som vi eftersträvar. Dettaframkom även vid undersökning "Attityder tillskolan". Så många som av eleverna hade ennegativ syn på hur skolan klarade sina centrala uppgifter.Alltför många elever klarar inte de mål som satts upp förstudierna, vilket det nya betygssystemet avslöjat. Tyvärrsaknar regeringens utvecklingsplan för skolan konkretaförslag på hur skolans kvalitet skall kunna bli bättre.Pedagogisk mångfaldEn vilja till ständig pedagogisk utveckling är nyckeln till enskola av hög kvalitet. Men kvalitet skapas inte genomcentrala direktiv om vilken pedagogisk modell som skallanvändas. Tvärtom är det mångfald som behövs. Lärarna fårdärmed ett stort ansvar, grundat på stora möjligheter och storfrihet att utöva sina arbetsuppgifter så att målen för skolankan nås. Medan regeringen mest ser en fara i mångfalden servi möjligheten. När regeringen vill likrikta vill vi se fleralternativ.Regeringen ger i skrivelsen sin syn på individualisering. "T ex kan en allt-för långt driven individualisering i undervisningen skilja eleverna frånvarandra, så att var och en isoleras i sin egen utbildningsgång utan kontaktmed kamrater, andra uppfattningar, erfarenheter och kunskaper. Dåbegränsas lärandets kontext och man öppnar för en privatisering av läropro-cesserna, som försvårar möjligheterna att byta perspektiv." Med dessa ordger regeringen en negativ och dyster syn på utvecklingen inom skolan. Vi serindividualiserad undervisning som en positiv möjlighet där skolan kan gevarje elev en utmaning. Vi ser gärna mer av undervisning där läraren läggerupp en plan för varje enskild elev utifrån dennes förutsättningar. Skolansproblem är inte att undervisningen är för mycket individualiserad utan förlite.Professionella lärare ger kvalitetLäraryrket har genomgått stora förändringar. Politiskareformer, förändrade arbetsformer, nya avtal samtutmaningar i form av helt nya kunskapskrav gör att läraryrketidag ser helt annorlunda ut än det gjorde för bara några årsedan. Samhällsklimatet, arbetslösheten och en ökad andelinvandrarbarn i skolan ställer höga krav på såväl pedagogiskförmåga som social kompetens. Den nya målstyrda skolanhar gett lärarna större frihet men ställer även större krav pådem. Det är bra. Men skall det fungera väl måste lärarna fådet stöd de behöver för att klara av sina arbetsuppgifter. Viser med stort allvar på de rapporter som vittnar om att alltfler lärare upplever sin arbetsmiljö som psykiskt pressandeoch att ansvaret ofta känns tungt att bära. Det är viktigt attskolans huvudmän ser till att stöd i form av fortbildning ochen väl fungerande elevvård finns tillhands för att ge lärarnaen bättre möjlighet att klara av de krav som ställs . Flerkarriärvägar, ökade möjligheter till löneutveckling, ökadkonkurrens mellan skolor och pedagogiska inriktningar kanstärka läraryrket. Att vara lärare borde vara ett av de finasteyrken en person kan ha. Ansvaret att förmedla kunskap till enuppväxande generation är avgörande för jämlikheten,välståndet och demokratin.Tioårig skolaI detta sammanhang vill vi passa på att beklaga det faktumatt regeringen tills vidare skrinlagt planerna på en tioåriggrundskola. Att avstå från att införa den tioåriga grundskolaninnebär en allvarlig felprioritering. Denna reform äröverordnad för att kunna öka den totalakunskapsnivån i och bereda vägen för en bättregymnasieutbildning och senare även en bättre högreutbildning. Den tioåriga innebär att det bästa avförskolans utvecklingspedagogik och lågstadietskunskapsinriktade pedagogik tas tillvara för sexåringarna.Folkpartiet liberalerna har arbetat för att skolpliktsåldern och att blir tioårig. Vi har gjort deteftersom vi har tilltro till den pedagogiska expertis som menar att det är bra,även för svenska barn, att börja skolan tidigare än . Vi har bla hänvisat till hjärnforskaren tes om "hjärnans engångschans". Frågan om förlängd skolgång har utretts i betänkandet:Grunden för livslångt lärande. En barnmogen skola borde nu kunna införas.När den förra socialdemokratiska regeringen införde dagens modell - rätt försexåringar att börja skolan, men bibehållen skolpliktsålder vid - vardet de ekonomiska argumenten som övervägde, inte de pedagogiska. Det ärdärför inte förvånande att så få familjer utnyttjat möjligheten.Vi är medvetna om att antalet sex- och sjuåringar når entopp. Det innebär att ännu större krav ställs på skolan. Men att det föds flerbarn vissa år kan inte vara avgörande för skolpliktens omfattning.Folkpartiet liberalerna vill framför allt se en förändring för barnens skull.Skolstart för alla barn i en tioårig grundskola skulle gebarnen mer tid att lära, skapa möjlighet till en mjukare övergång frånförskolan och skapa utrymme för införande av alternativ pedagogik försexåringar.Grunden för en framtida hög utbildningsnivå i är att alla eleverredan från får med sig goda kunskaper i främst svenska,matematik och engelska. Det är viktigt att poängtera att pedagogiken somutvecklats för dagens sjuåringar, inte skall kopieras och bli identisk medsexåringarnas första år i en tioårig skola. visar i en kartläggningatt när dagens flexibla skolstart förekommer är det vanligast att sexårigaelever placeras i befintliga klasser dvs i klasser med sjuåringar eller iklassermed flera årskurser. Vi anser att undervisningen för sexåringarna skallanpassas till dessa barns särskilda mognad och förutsättningar. Det alltmertilltagande problemet med "schematrängsel" kan lösas med ett extragrundskoleår som ger kunskaper tid att mogna. liberalerna anseratt regeringen borde återkomma med förslag på tioårig grundskola ochskolstart vid ålder.Timplanen har spelat ut sin rollRegeringen öppnar för en diskussion om timplanens roll igrundskolan. Vi välkomnar denna. Vi menar att det är enrimlig målsättning att avskaffa timplanen.Timplanerna har haft en dominerandeställning som styrinstrument i skolan. I den nya grundskolanär det emellertid de uppsatta målen som skall vara styrande.För att fullt ut skall kunna bli flexibel ochanpassningsbar efter elevernas varierande behov måsteskolan även i praktiken bli målstyrd.Skriftliga omdömenDe nya kunskapsrelaterade betygen gavs i julas för förstagången till alla i åttonde klass. Resultaten från skolverketvisar att mellan av eleverna inte klarat att någränsen för godkänt. Skolorna har därmed fått tydligasignaler om att mer måste göras för att eleverna skall kunnanå godkänt slutbetyg i nian. liberalerna anser attelever, föräldrar, skolan och skolpolitikerna tidigare än iåttan behöver få dessa signaler. Utvecklingssamtalen har enviktig uppgift, men vi anser att de behöver kompletteras medskriftliga omdömen. Det finns tecken som tyder på att desenaste årens besparingar gått ut över elever som behöverextra stöd. Det nya betygssystemet ställer emellertid nya kravpå att skolan skall föra eleverna fram till godkända betyg;därmed borde även skolan kunna kräva de resurser sombehövs för elever med särskilda behov.Åtgärder mot läs- ochskrivsvårigheterDet har elever med s k dyslexi, grava läs- ochskrivsvårigheter, fått en särskild uppmärksamhet. Det är detvanligast förekommande handikappet i hela västvärlden.Någonstans mellan av våra skolbarn,majoriteten pojkar, drabbas av läs- och skrivsvårigheter somkan leda till allvarliga och livslånga störningar om de intebehandlas tidigt.Skolan har, trots mångårig vetskap om problematiken, inte blivit särskiltframgångsrik i strävan att upptäcka och åtgärda dessa problem. Resultatetblir ofta att problemen sprider sig: oförmågan att ta till sig innehållet iskrivna texter tolkas som underbegåvning vilket är helt felaktigt och som oftai sin tur leder till utstötningstendenser. Trots att det sagts villvi upprepa att det är nödvändigt att elever med grava läs- och skriv-svårigheter uppmärksammas mer i skolan. Mycket tyder också på att Sverigehalkat efter i utvecklingen när det gäller kunskaper om och stöd till dessabarn. Goda kunskaper hos lärarna är avgörande för att hjälpa elever meddessa svårigheter, men är kunskaperna mycket ojämnt fördelade överlandet. Det är dock glädjande att konstatera att uppmärksamheten kringproblemen har ökat, bl a genom den nybildade dyslexifonden och dessopinionsbildande verksamhet. Vi välkomnar också den utredning somregeringen tillsatt för analysera möjliga åtgärder som kan förebygga läs- ochskrivsvårigheter. liberalerna utgår från att det sker en tydligbelysning av skolans roll som problemlösare i utredningens slutbetänkandemen även att barnomsorgens roll behandlas.Godkända kunskaper i svenskaMånga elever i har ett annat modersmål änsvenska och en annan kulturbakgrund. En del har just börjatlära sig språket medan andra talar bra svenska, men saknarinsikt om dess kulturella innebörd. Det handlar ommöjligheten att använda det svenska språket som ett finstämtredskap för att bearbeta information och självständigt skaffasig nya och djupare kunskaper. Kunskaper i det svenskaspråket har en central roll för elevens möjligheter att klarasig bra i . Därför är det beklagligt att riksdagenbeslutat att även godkänt betyg i svenska som andra språkskall ge tillträde till gymnasieskolans program.När den nya läroplanen för infördes stärktes skolans ochkommunens ansvar för att alla elever i skall föras fram tillgodkända kunskaper i svenska. Enligt grundskoleförordningen har invandrar-elever rätt till undervisning i svenska som andra språk. Det är en sam-stämmig uppfattning bland lärare och språkpedagoger att elever med annatmodersmål behöver en annan pedagogik i svenska än den som övriga eleverfår. Men vi anser att målet för undervisningen i svenska som andraspråk börsättas lika högt för invandrarelever som för svenska elever. Målet är att allaelever skall kunna använda språket som verktyg för en nyansrikkommunikation och eget lärande. Syftet med undervisningen i svenska somandraspråk måste vara att eleven skall kunna gå över till den ordinarieundervisningen i svenska.Motverka mobbning och annat våldAv den kartläggning om svenska elevers hälsa somFolkhälsoinstitutet genomför regelmässigt framgår att åttaprocent av femteklassare och av landetsniondeklassare mobbas. Andra undersökningar visar på änmer skrämmande siffror. har antaletpolisanmälda misshandelsbrott mot barn nästan fyrdubblats.Det ökade skolvåldet är ett viktigt inslag i denna dystrastatistik. En rikstäckande undersökning visade att under 1994hade (ungefär 1 500) av pojkarna och (ungefär 500) av flickorna i landets niondeklasser blivitmisshandlade så att de behövde vård av sköterska, läkareeller tandläkare. Var femte skolledare på tillkallade /94polisen på grund av våld. Våldet är i sig ett hinder förframåtskridande och innebär en smygande devalvering avmänniskovärdet och detta våld i elevernas arbetsmiljö äroacceptabelt.Skolans huvuduppgift är och skall vara elevens kunskapsuppbyggnad ochutveckling som individ i samverkan med andra. Det är föräldrarna som haransvaret för barnens fostran, men skolan måste än tydligare i samverkan medföräldrar agera med kraft mot alla former av våldstendenser, mobbning ochfrämlingsfientlighet. Under ett par års tid har flera allvarliga händelsertydligtblottat behovet av tydliga signaler och behov av mobilisering motalla former av våld och mobbning. Den nya läroplanen skärper skolan ochskolpersonalens särskilda ansvar. Det är viktigt att det finns tydliga rutineroch metodik för hur mobbning och våld på skolorna skall hanteras. Ettåtgärdsprogram mot mobbning och därmed en handlingsberedskap omproblem skulle uppstå skall finnas på alla skolor. Ytterst handlar det omrättssäkerheten för elever och föräldrar.Åtgärder mot segregationDet finns kommuner i där segregation är ett påtagligtproblem. Speciellt framträdande är detta i storstadsområdena.Det är ofta en direkt följd av det segregerade boendet som isin tur är en följd av "rekordårens" bostadspolitik, formad itraditionellt socialdemokratiskt planeringstänkande.Folkpartiet anser att rätten att fritt välja skola kan vara ettmedel mot segregation. Men det krävs fler åtgärder än så.Skolor som har många barn med behov av särskilt stöd,måste ges större resurser. Att bo i ett område med tung socialbelastning skall inte vara liktydigt med att den närmasteskolan är dålig. Tvärtom, det finns många exempel där dengoda skolan blomstrar även i "karga" bostadsområden.Eftersom eleverna i dessa områden har störst behov av engod skola, måste kommunerna satsa särskilt just där, och dethandlar ofta om ledarskap och engagerade lärare. Engenomtänkt resursfördelning och mer lokalt engagemang gördet möjligt att förvandla onda cirklar till goda.Fristående skolor ger ökad valfrihetoch mångfaldFriskolor berikar det svenska utbildningsväsendet genom enökad valfrihet och en större mångfald. Trots kritik från fleraviktiga remissinstanser och i strid mot tusentals föräldrarsvädjanden har regeringen avskaffat den garanteradeersättningsnivån - den s k skolpengen.Folkpartiet liberalerna anser att fristående och kommunala skolor skallvärderas lika. Ett ökat antal friskolor kan oftast bli en stimulans till denkommunala skolans organisatoriska utveckling och pedagogiska förnyelse.Genom rätten att välja skola, garanterad genom en skolpeng som följereleven till den kommunala eller fristående skolan, ges föräldrar och eleverden verkliga makten. Skolledningen nödgas att erbjuda en god undervisningoch en i övrigt trevlig skolmiljö för att eleverna skall söka sig dit.Rätten att starta en skola måste åtföljas av ekonomiska möjligheter. Riskenblir annars överhängande att skolan blir beroende av föräldrarnasekonomiska stöd och därmed bara ett val för de barn som har föräldrar medgod ekonomi. Därför anser liberalerna att kommunen även fort-sättningsvis skall vara skyldig att ekonomiskt ersätta fristående skolor somgodkänts av . De som hävdar att detta inkräktar på denkommunala självstyrelsen har fel eftersom pengar till skolverksamhetenligger i det generella statsbidraget. En friskola bör få samma ekonomiska resurser som den skulle ha fått omden varit . Om inte elevsammansättningen eller andra faktoreravviker från den kommunala skolan skall friskolan alltså ha motsvarandebelopp som den genomsnittliga kommunala skolkostnaden. Av detta följeratt ersättningen kan variera något mellan olika skolor, t ex beroende påantalet elever med särskilda behov. Erfarenheterna av kommunernashantering av friskolor visar emellertid att det är nödvändigt att staten sätterett golv, under vilket ersättningen inte får sjunka. Skolor med många elevermed behov av särskilt stöd måste få extra resurser.Detta skall också ses i ljuset av att vi anser att skolavgifter i princip inteskall få tas ut i skolor som utnyttjar skolpengen. Undantagen skall endastgälla för skäliga avgifter som tas ut då skolan genom t ex en särskild profilhar ett utrustningsbehov som inte täcks ekonomiskt inom det kommunalabidragets ram.Jämställdhet på alla plan i skolanBristande jämställdhet är både en kunskapsfråga och enpedagogisk fråga. Man kan i regel säga att ju yngre barnenär, desto fler kvinnor och färre män finns runt barnen. Detkräver omfattande insatser för att förbättra jämställdheten påutbildningsområdet.Bristande kunskaper om jämställdhet innebär att verksamheten i skolaninte planeras och struktureras för att möta de olika krav som ställs av pojkaroch flickor. Denna kunskapsbrist visar sig senare generera ett allvarligtpedagogiskt problem genom att undervisningen inte utformas på ett sådantsätt att det svarar mot pojkars och flickors olika behov av kunskap,uppmärksamhet och identitetsskapande.Skolan och ytterst dess rektor har ansvaret för att aktivt motverka detraditionella könsmönstren. Jämställdhet får inte bli en fråga som prioriterasefter den enskilde lärarens inställning och kunskaper. Därför måste lärarnaskunskaper på detta område följas upp löpande. Arbetet med att förbättrajämställdheten måste således bli en integrerad del av undervisningen iskolan. Som ett första steg måste denna kunskap förmedlas till eleverna vidlärarutbildningen.