ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ub278 · 1997-10-06 00:00:00 — Mycket talar för att kommer att visa sig vara nittiotalets viktigaste jämlikhetsreform. Genom att de med lägst utbildning erbjuds nya kunskaper motverkas klyftor på framtidens arbetsmarknad. Det särskilda utbildningsbidrag, som inrättas med början har blivit en stor framgång. Närmare 80 000 studerande beräknas studera mot den ersättning motsvarande a-kassenivån, som det särskilda utbildningsbidraget ger. Det särskilda utbildningsbidraget har betytt att många lågutbildade vågar sig ut i studier utan att behöva skuldsätta sig för att ha ekonomiska möjligheter att påbörja studier. Det särskilda studiebidraget ger möjlighet till studier . För många räcker inte för den utbildning, som krävs för att åter etablera sig på arbetsmarknaden eller få en stabil grund för fortsatta studier. Därför finns i budgetpropositionen förslag om att den som fått särskilt utbildningsbidrag bör ges förtur till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, svuxa. Det är bra att regeringen redan nu har beredskap för fortsatta studier för dem som deltar i , men kopplingen till svuxa:s regelverk innehåller flera komplikationer. Då svuxa:s regelverk enbart riktas till arbetslösa utesluts den sjättedel, som avser att fortsätta sina studier, men hade ett arbete när studierna påbörjades. Vidare har svuxa andra äldregränser än det särskilda utbildningsbidraget. Det finns vidare bestämmelser om nivåer, studieomfattning etc, som skiljer svuxa:s regelsystem från det särskilda utbildningsbidraget. Den som beviljats särskilt utbildningsbidrag och vill inrikta sina studier på ytterligare ett studieår kan därmed inte med säkerhet veta om han eller hon är berättigad till svuxa under det andra studieåret. Som alternativ till att erbjuda svuxa under det andra studieåret bör regeringen därför studera möjligheten att också år två erbjuda studiemedel enligt de regler som gäller för särskilt utbildningsbidrag. Ett bibehållet regelverk för dem som omfattas av kan förenas med en egeninsats i form av en lånedel om en tredjedel av totalbeloppet så att kostnaderna inte överstiger statens kostnader för svuxa. Oavsett statsfinansiella skäl kan det kräva en lånedel i studiefinansieringssystemet, och två bör inte regelverket konstrueras så att det innehåller nya trösklar för de studerande. Vi anser det därför angeläget att regeringen belyser konsekvenserna av att tillämpa det formella regelverk som avser det särskilda utbildningsbidraget också på det bidrag som utgår under det andra studieåret. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studier av konsekvenserna av att tillämpa särskilt utbildningsbidrag under det andra studieåret.
mot · GL02Ub279 · 1997-10-06 00:00:00 — På arbetsmarknaden finns regler till stöd och hjälp för den anställde. Detta anses i allmänhet normalt och riktigt. Inom offentliga sektorn görs avtal om extrapersonal som kvalitetshöjare inom bl.a. vården. Barn och ungdom vistas i skolan i stort sett på samma vis och i samma utsträckning som vuxna på sin arbetsplats. Barn och ungdom bör även de ha erforderligt stöd och hjälp. En del skolor har organiserat sitt arbete så att de anlitat kamratstödjare. Dessa skolor bör tjäna som goda exempel. Lärare och övriga personal hinner inte med det kvalitetshöjande arbete som kamratstödjare kan bidra med. En del skolor ser till att även eleverna i mer organiserad form tar ett utökat ansvar för varandra och det bidrar till minskad mobbning, minskad skadegörelse och mindre skolk. Kamratstödjarna blir vuxenkontakter att lita på, som förebilder och som stöd. Många unga vuxna är arbetslösa. Dessa bör med fördel användas som kamratstödjare i alla skolor. Även litet äldre vuxna som är arbetslösa kan självklart göra stora insatser. De medel som finns för arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör få användas för detta ändamål. Det skulle öka antalet platser att använda för åtgärder, ge arbetslösa vuxna meningsfull sysselsättning, underlätta för skolans ordinarie anställda och ge eleverna ökad trygghet och stöd samt goda förebilder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kamratstödjare.
mot · GL02Ub280 · 1997-10-06 00:00:00 — Goda förutsättningar för och välstrukturerade körkortsutbildningar ligger till grund för hur du utvecklas som del i den dagliga trafikmiljön under hela din livstid. () anser att det är av stor vikt att se över lagstiftningen på körkortsområdet och att en förbättring av utbildningen kommer till stånd. Målet för utbildningen bör ligga i linje med vår syn på ett livslångt lärande. Därför är det viktigt att trafikundervisningen inleds redan i förskolan och att man intensifierar den successivt . I den nu utbyggda treåriga gymnasiala utbildningen kan elever beredas möjlighet till en körkortsutbildning. Detta skulle höja kompetensen och eleverna ges den tid som är lämplig, så att de sedan kan erhålla ett ordinarie körkort. Dagens kostnader för körkortsutbildning blir ett allt större problem för allt fler i vårt land. Det är alldeles för höga kostnader för körkortsutbildningen, med tanke på att man som elev eller arbetslös har starkt begränsade möjligheter till inkomster utöver studiebidrag eller a-kassa. Vi tror också att kostnaderna härstammar från just den form i vilken studien genomförs. Det skulle därför vara nödvändigt med en omläggning där körkortsutbildningen successivt överförs från privata körskolor till de treåriga gymnasieutbildningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att körkortsutbildning bör få en inriktning på ett livslångt lärande.
mot · GL02Ub283 · 1997-10-06 00:00:00 — Den svenska ger många möjligheter: till personlig utveckling; till social utjämning; till demokratisk fostran och till befrielse. , i sin funktion som en skola för alla, innehåller fröet till ett samhälle som ger alla människor, oavsett social, ekonomisk eller etnisk bakgrund, samma möjligheter i livet. Den är dock också behäftad med ett antal problem i sin nuvarande form. För många människor blir , istället för ett ljuvt minne och en bra start i livet, en social boja att bära med sig genom livet. Det är i stämplingen sker, här sorteras mellan dumma och duktiga, mellan lyckade och misslyckade. Det finns naturligtvis många skäl till att denna stämpling sker. Till vissa delar beror det sannolikt på traditioner och arv från det gamla klassamhällets skola. I viss utsträckning är det naturligtvis så att skolan speglar samhället konkurrensen och utslagningen i samhället återfinns också i skolans värld. Vid en närmare studie visar det sig vara sista , det s.k. högstadiet, som är källan till de flesta problemen. Under inledande tillåts inlärningen påfallande ofta vara rolig och intressant, eleven tillåts söka kunskapen och nyfikenheten får vara kunskapens drivkraft. Problembaserad inlärning och flexibla arbetsformer gör att eleven kan sättas i centrum. Vid den ofta även fysiska övergången till de tre avslutande åren förändras förutsättningarna avgörande. Inlärningen tenderar att bli mer centrerad till enkelt mätbara fakta, arbetsformerna tenderar att anpassas efter behovet av kontroll och eleverna bemöts allt som oftast som en förhållandevis enhetlig massa. I detta sammanhang måste man konstatera att betygen är en stor bov i dramat. Det är betygen som styr utbildningen bort från kreativt kunskapssökande mot en enkelt mätbar undervisning. Det är betygen som bevisar att vissa är dumma eller misslyckade, medan andra framstår som lyckade och duktiga. Det är också lätt att visa hur betygen, även i fallet med de nya kunskapsrelaterade betygen, följer det socioekonomiska mönstret i staden. Rika barn får höga betyg och gott självförtroende. Fattiga barn får motsatsen. Om karaktären på det s.k. högstadiet skall kunna förändras måste betygens inverkan på eleverna och på undervisningen minskas. En utveckling mot en fri dimensionering av gymnasieskolan, vore önskvärd. torde betygens avskaffande vara en nödvändig målsättning. Vidare krävs en förändring av kårandan och kulturen i högstadium. För att ge möjlighet till detta måste mer reurser satsas på vidareutbildning i metodik av lärare, och resurser måste tillföras kommunerna för genomförandet av lärarkonferenser där nya kulturer kan odlas och gamla vädras ut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reformerat grundskoleväsende.
mot · GL02Ub401 · 1997-10-06 00:00:00 — Ett rikt kulturliv är den tredje viktigaste tillväxtfaktorn efter universitet och flyg för en region. I första hand bör man satsa på att möjliggöra att utveckla de unga talangerna och ge dem möjligheter att etablera sig snarare än att med statliga medel prisbelöna äldre, framgångsrika och självförsörjande konstnärer. Det är därför angeläget att satsa på kvalitetsutvecklingen vid våra konstnärliga högskolor. Det är också viktigt att skapa möjligheter för de bästa eleverna vid dessa högskolor att utveckla sitt konstnärskap efter grundexamen. Detta kan ske genom att doktorandstipendier ger möjlighet till fortsatt utveckling under kvalificerad ledning, avslutad med examensprov, likande doktorsdisputationen. Parallellerna med forskarutbildningen är uppenbara. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om doktorandstipendier vid de konstnärliga högskolorna.
mot · GL02Ub402 · 1997-10-06 00:00:00 — Nordvästra är den största regionen i utan egna fasta högskoleresurser. Ett värdefullt samarbete med gör att det ändå finns ett visst utbud av högskoleutbildning. Härtill kommer ett varierande antal kurser i samarbete med och andra högskolor. I kommer det t.ex. att erbjudas två kvalificerade yrkesutbildningar; Service manager, 80 poäng, och Export och internationell affärsutveckling, 80 poäng. Situationen är dock långt ifrån tillfredsställande. Skulle regionen ha sin proportionella del av antalet högskoleplatser borde det med en tänkt utveckling av det svenska högskoleväsendet finnas nästan 8 000 platser och cirka 12 000 platser i nordvästra . Lokala initiativ har utarbetat olika förslag till en möjlig utveckling. Utbildning och spjutspetsforskning med inriktning på transport och logistik samt multimedia och miljö har bland annat föreslagits av Sydsvenska Handelskammaren. Även kommunikation i vid bemärkelse samt är områden som bör övervägas. Inriktningen har varit att utbildningarna skall ligga nära det regionala näringslivets struktur. beslutade regeringen att Trafikflygarhögskolan i skulle inordnas i . Utbildningen kunde lämpligen tillföras högskolesatsningen i . Inte minst rent geografiska skäl talar för detta. En projektledarutbildning, MOMO, som inspirerats av kaospilotutbildningen i i bedrivs som ett projekt av Stiftelsen i . Denna skulle kunna utvecklas till en högskoleutbildning, eventuellt kompletterad med en 80 poängs yrkesinriktad utbildning mot kulturadministration. roll som hamn och kommunikationscentrum är en bra grund för en kvalificerad utbildning inom området spedition och internationella transporter. En gymnasial specialkurs med denna inriktning finns i . Den nya högskolan skulle kunna erbjuda en kvalificerad engelskspråkig utbildning med inriktning på hela . Intressenterna finns inom gruppen Agents, , , Freight Forwarders, Stevedoring companies, Importers and Exporters, Transport Ministries and major users of and port facilities. En sydsvensk motsvarighet till , d.v.s. en avancerad utbildning för restaurangbranschen, skulle också tillgodose ett stort behov i regionen och bli ett viktigt instrument för att utveckla till ett attraktivt turistmål. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att nästa högskola som inrättas lokaliseras till nordvästra i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen på en högskola i nordvästra .
mot · GL02Ub403 · 1997-10-06 00:00:00 — CAN:s undersökningar bland elever i åk 9 visar att tonåringarna känner stort missnöje med den information de fått om (alkohol, narkotika och tobak). Elevernas konsumtion av alkohol, narkotika och tobak tenderar f.n. att öka. En bidragande orsak är den bristfälliga utbildning som lärarkåren får i under lärarutbildningen och den numera närmast uteblivna fortbildningen, som tidigare höll god kvalitet när länsskolnämndernas ANT-konsulter kunde påverka lärarnas fortbildning. Till detta kommer att elever som blir föremål för sociala myndigheters agerande eller skolkuratorer också möter en yrkeskår som fått en bristfällig information om i anslutning till socionomutbildningen. Under har detta missförhållande påpekats i genom olika motioner och på andra vägar. har dock konstaterat att den haft föga möjlighet att direkt påverka kursplanerna, eftersom detta delegerats till utbildningsenheterna. Det har numera fastslagits att statsbidraget till den högre utbildningen skall relateras till den utvärdering som de studerande gör i anslutning till kurserna och myndigheternas granskning av måluppfyllelsen i utbildningen. Därvid skulle kunna påverka ANT-utbildningen genom att sätta ANT-kurser som ett kriterium bland andra för hur utbildningen totalt lyckats. Det finns numera utomordentligt bra material och moderna metoder för en kvalitativt god undervisning om . Inom har det utbildats goda pedagoger, och olika ANT-projekt inom ramen för projektbidrag har ökat antalet informatörer. Det är positivt med unga informatörer som står för en livsstil utan droger och som kan påverka elevernas attityder. Därför torde det finnas goda förutsättningar för att en kvalitativt god utbildning och information kan sättas in med omedelbar verkan. Det är ansvar att ge en tydlig signal om att ANT-undervisningen inte får försummas i skola och högskoleutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ANT-kunskap inom den högre utbildningen av lärare och pedagogutbildningar samt läkar- och vårdhögskoleutbildningarna.
mot · GL02Ub404 · 1997-10-06 00:00:00 — Den nuvarande röran beträffande högskoleutbildningarna i är i längden ohållbar. Lika självklart som att institutioner i t.ex. arkitektur skall tillhöra , lika självklart skall institutioner i t.ex. konstutbildningarna, och höra till Malmöhögskolan. I det framväxande virtuella längs järnvägslinjen KristianstadLundMalmöKöpenhamnRoskilde med dess 130 000 studenter är ordning och reda angeläget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokal anknytning för högskolor.
mot · GL02Ub405 · 1997-10-06 00:00:00 — Av de svenskar som föddes l950 har en lång akademisk utbildning . För årskullen som föddes l968 är siffran nere i strax . Detta är en nationell katastrof. Av akademikerna på arbetsmarknaden är födda åren l943-52. De går snart i pension. Detta är klart bekymmersamt. går av en årskull till de långa akademiska utbildningarna. Motsvarande siffra i flera EU-länder är nästan det dubbla och i , och är siffran ännu högre. Svenska civilingenjörsutbildningar är dessutom kortare än i de flesta konkurrentländer. Det är inte heller bra. I och har man tumregeln att man behöver två universitet per miljon invånare. I så fall skulle ha aderton sådana, men vi har bara sju. Detta är ett nationellt problem. Forskningsanslagen i urholkas för att tömma de strategiska forskningsstiftelserna. Detta bidrar förvisso inte till någon internationell konkurrenskraft inom högteknologin. Om inte dessa problem löses kommer vi att halka efter ännu mer. Och om vi inte är kompetenta att delta i det framtida kunskapssamhället, då fortsätter sorgearbetet efter vårt förlorade välstånd. behöver sålunda satsa på en utbildning för spetskompetens inom såväl grundforskning som inom tillämpad forskning inom för landets näringsliv väsentliga nischer. Här handlar det om rena elitsatsningar, där det liksom inom idrotten inte finns nämnvärt utrymme för rättvisa eller fördelning. behöver fler och bättre rustade universitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fler och bättre rustade universitet.
mot · GL02Ub406 · 1997-10-06 00:00:00 — Längs den kommande järnvägslinjen växer nu ett virtuellt universitet med 130 000 studenter fram. Det är angeläget att i denna forsknings-och utbildningsmiljö finns möjlighet för en fri rörlighet för studenter och forskare. Härvid måste universitetsmeriter vara fritt överförbara mellan de olika lärosätena om denna stora resurs skall kunna utnyttjas optimalt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nordisk överförbarhet av universitetsmeriter.
mot · GL02Ub407 · 1997-10-06 00:00:00 — Fördelning av befintliga högskoleutbildningar Var sak på sin plats. Denna huvudregel bör gälla även för fördelningen av befintliga högskoleutbildningar mellan Malmöhögskolan och . Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av befintliga högskoleutbildningar mellan Malmöhögskolan och .
mot · GL02Ub408 · 1997-10-06 00:00:00 — Förmåner för idrottsutövare vid universiteten Universiteten i , och har träffat avtal med en rad idrottsförbund, bl.a. innebandyförbundet, om att dessa förbund skall få placera idrottsmän som av dessa förbund bedömes befinna sig på nationell elitnivå (allsvenskan) på de mest eftersökta studieplatserna landet har. Och här handlar det inte om specifika idrottsutbildningar utan ordinarie studieplatser på alla typer av utbildningar. Och denna rätt skall förbunden ha även om idrottsmännen inte kan hävda sig i konkurrensen med andra sökande. Enda kriteriet skall vara att de bedömes kunna ha möjlighet att genomföra de aktuella studierna. Detta anses nämligen gynna idrottsförbundens rekrytering. Ett sådant sätt att i gengäld utestänga andra mera kvalificerade sökande är en grav orättvisa gentemot övriga ungdomar i landet. Systemet är orimligt. Som prejudikat är det dessutom allvarligt. Det öppnar för motsvarande rättigheter för andra allmänt uppskattade organisationer politiska ungdomsförbund, kulturorganisationer, , folkdanslag etc. Principen bör vara att den som bedöms vara mest lämpad att genomgå studier också antas till utbildningen. Andra kriterier bör avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förmåner för idrottsmän vid universiteten.
mot · GL02Ub409 · 1997-10-06 00:00:00 — Den pågående IT-revolutionen ställer nya krav på undervisningslokaler. Datorerna, som håller på att bli en integrerad del av pedagogiken vid universiteten ställer sina krav på lokaler, och förändringar i pedagogiken. Beträffande pedagogiken finns det anledning att förmoda att studenterna i högre utsträckning kommer att arbeta självständigt med material från Internet eller andra datoriserade informationskällor. Detta kan man göra antingen från hemmet eller från högskolan. Detta ställer tveklöst nya krav på anpassningar av högskolornas lokaler. Också för forskningen ställs nya krav inte minst arbetsmiljökrav. Maskinparkerna ökar också för forskningen. Båda dessa förhållanden ställer krav på snabba anpassningar av lokalbeståndet. Det blir därför synnerligen angeläget att besluten ligger så nära pedagoger och forskare som möjligt. Det är därför nödvändigt att lokalförsörjningsansvaret vilar helt på den enskilda högskolan. Man kan peka på det märkliga förhållandet att s.k. marknadshyror tillämpas för högskolorna trots att någon marknad knappast kan anses råda för de stora universiteten. Staten driver också med sina avkastningskrav på sina fastighetsbolag upp hyrorna. Erfarenheterna av bolagiseringen är i övrigt i stort sett god. Jag föreslår att högskolorna ges ett större inflytande över sitt fastighetsbestånd genom att kontrollen över bolagens aktiekapital överlåts till högskolorna själva. Regeringen kan genom revisioner och tillsättning av styrelseordförande garanteras insyn i verksamheten. bör högskolorna själva få avgöra vilka hyrestider som skall tillämpas i deras hyresavtal. Regeringens inblandning i dessa frågor utgör enbart ett hinder och en klåfingrighet. Exempelvis kan det knappast vara troligt att universitet som skulle lämna sitt Ångströmlaboratorium inom överskådlig tid. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om universitetens och högskolornas lokaler.
mot · GL02Ub410 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid har fem längre tekniska program utvecklats. De omfattar 160180 poäng som med en bättre forskningsanknytning skulle kunna utvecklas till fullständiga civilingenjörsutbildningar. har en stark anknytning till KTH och ger de två första årskurserna av två civilingenjörsutbildningar. gjorde en prövning /97 efter vilken erhöll rätt att inrätta sju egna professurer inom det naturvetenskaplig-tekniska området. I samarbete med och inrättas också professurer, och sammantaget med möjligheten att omvandla universitetslektorat till professurer, kommer tolv professurer att vara tillsatta inom det naturvetenskaplig-tekniska området . En stor del av såväl stora som små företag i mellersta har ett stort behov av långtidsutbildade teknologer. Speciellt för de mindre företagen är närheten till en högskola betydelsefull för att bra kontakter skall kunna knytas och företagen kunna höja sin tekniska nivå till hjälp för en positiv utveckling. Det är angeläget att kan examinera civilingenjörer inom programmen kemiteknik, elektroteknik och maskinteknik. Högskolan har, tack vare den högkvalitativa forskning som bedrivs vid skolan, haft relativt lätt att tillsätta de professurer som utlysts. Examinationsrätt för civilingenjörer skulle ytterligare öka attraktionen. Dessutom skulle det i hög grad bidra till en positiv utveckling av hela eftersom en större andel av de färdiga civilingenjörerna med stor sannolikhet skulle finna arbete inom och och bidra till en högteknologisk utveckling i regionen. I finns SCA, Sunds Defibrator och . SCA producerar pappersmassa, kopieringspapper, LWC-papper och sågade trävaror. Sunds Defibrator utvecklar bl.a. massa- och pappersmaskiner. producerar bland mycket annat blekmedel för pappersmassa. Alla tre företagen bedriver omfattande forskning och utveckling och har ett nära samarbete där även finns med. Samarbetet syftar främst till att utveckla bättre, miljövänligare och energisnålare produktion med utgångspunkt från skogsråvara. Det är helt unikt att tre sådana företag och en teknisk högskola finns på samma ort. I har forskningen inom det skogliga området mest koncentrerat sig till utveckling av plantor och den del som har med skogens växtperiod att göra. Forskningen kring förädling av skogsråvaran är inte lika väl utvecklad. Många länder har här betydligt större kompetens än vad vi har. Finländarna, våra närmaste konkurrenter, har forskning och utbildning inom det här området som ligger långt före oss i . Skogen är så betydelsefull för vårt land att även vi i betydligt högre grad än nu borde värna om framtida utveckling och kompetens. inte vi kompetensen hos våra forskare och ges inte möjligheterna till utbildningar med god kvalitet, är risken att industrin i allt högre grad kommer att lita till den forskning och utbildning som finns i andra länder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att examinera civilingenjörer inom programmen kemiteknik, elektroteknik och maskinteknik vid .