mot · GL02T214 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi delar regeringens uppfattning att långsiktiga förutsättningar bör skapas för att trygga banhållningen på . Vi avser då hela banan från till . Vi delar regeringens bedömning av banans stora betydelse för sysselsättningen, råvaru- och energiförsörjningen. Därtill kommer, enligt vår uppfattning, banans betydelse ur turistisk, kulturpolitisk och försvarspolitisk synpunkt. betydelse som enda med konkurrerande företag för drift och förvaltning av järnväg kan inte nog understrykas. Det statsanslag som krävs för banhållningen, vilket motsvarar av driftsanslag, torde tack vare konkurrensen och utmaningarna från IBAB, mer än väl finansieras genom effektiviseringar inom . För att hela banan ska kunna användas för turist- och godstrafik föreslår vi att anslaget till banan , inom ramen för anslaget A 4, räknas upp med till motsvarande ett årligt anslag om . Järnvägssektorn är av tradition mycket nationell. Det gäller operatörer men även materiel. Signalsystem, förarplatser och elsystem har inte ens en gemensam europeisk standard. Det är ett hinder för en rationell utveckling av järnvägstrafik och en konkurrensnackdel jämfört med andra trafikslag. Förar- och lokbyten är oftast nödvändiga vid gränspassager. Sådant försenar och fördyrar den internationella trafiken. Det är angeläget att regeringen driver på en snabb utveckling inom EU mot ökad samordning och standardisering. En väl fungerande kollektivtrafik är av stor betydelse i hela landet. Utan kollektivtrafik skulle våra storstadsregioner drabbas av trafikinfarkter. Glesbygden är också beroende av kollektivtrafik, där annars många icke bilburna skulle vara helt avskurna från omvärlden om det ej finns någon lokaltrafik. Därför måste kollektivtrafiken förbättras i hela . liberalerna har gått i spetsen för en handikappanpassning av kollektivtrafiken. beslutade , efter ett förslag från den dåvarande folkpartiregeringen, att kollektivtrafiken skulle handikappanpassas. Det har inte hänt så mycket trots att det gått . Detta beror inte på att vi i släppt vårt tidigare krav, utan det är istället de andra partierna, både på vänster- och högerkanten, som sett till att beslut ej har verkställts. En proposition i ärendet behandlas nu av . En del nya lösningar har dock tillkommit . En positiv nyinrättning har varit de servicebusslinjer som tillkommit i många kommuner. Dessa linjer har inneburit att funktionshindrade och äldre har fått en möjlighet att utnyttja den vanliga kollektivtrafiken och inte bara varit hänvisade till färdtjänst. Det räcker dock inte bara att själva kollektivtrafiken är handikappanpassad, utan att t ex vägen till eller från hållplatsen eller stationen är det så faller ju hela meningen med en anpassning. Den omgivande miljön måste därför så långt som möjligt handikappanpassas. Detta ställer krav på kommunerna att se till att gatumiljön är tillgänglig för personer med funktionshinder. Passagerarutvecklingen på flyget följer i stora drag konjunkturutvecklingen. Vid högkonjunktur ökar flygtrafiken medan den minskar vid lågkonjunkturer. Passagerarantalet ökar nu och är uppe på ungefär samma nivåer som kännetecknade flygtrafiken runt 1990. Den avreglering av flygtrafiken som liberalerna varit pådrivande för, har ökat flygets attraktionskraft. Det är troligt att nedgången av flygtrafiken varit större och prisbilden varit högre om monopol härskat på inrikesmarknaden. Dessvärre har konkurrensen ej fungerat tillräckligt bra. SAS har fortfarande en allt för dominerande ställning på många sträckor i inrikestrafiken och i utrikestrafiken till och från . Detta har lett till att biljettpriserna är orimligt höga på de sträckor där man ej har konkurrens jämfört med konkurrensutsatta sträckor. ser gärna att lågprisflygbolag liknande Virgin Express etablerar sig i och därigenom kan sätta press på biljettpriserna. Passagerarutvecklingens konjunkturellt betingade avmattning resulterade i att behovet av tredje bana förskjutits i tiden. fria ställning och egna finansiering får i en internationell konkurrenssituation till följd att investeringarna i stora drag följer behovet och betalningsviljan hos passagerare och flygbolag vilket är positivt. behövs till dess att enats om placeringen av en andra flygplats. En överflyttning av Brommatrafiken till blir dyr och ineffektiv och en framtida utbyggnad av utöver den tredje banan är troligen samhällsekonomiskt olönsam när Brommatrafiken ej tillkommer. Flyget är det trafikslag som har störst negativ miljöpåverkan räknat per personkilometer. De moderna flygplanen har dock en bränsleförbrukning som ligger på samma nivå som en småbil beräknat per person i en fullsatt kabin. Regeringen bör därför driva på för internationella överenskommelser om ökad forskning och utveckling mot energieffektivare och mindre miljöbelastande flygplanstyper. Miljöavgifter är rätt använda ett verksamt styrinstrument för att medverka till en utveckling av nya flygplanstyper och mer miljömedvetet kundbeteende. Miljöavgifter bör harmoniseras så att lika konkurrensförutsättningar erbjuds operatörerna. På avstånd och rutter där snabbtåg och sovvagnståg inte utgör något alternativ är flyget, genom sin snabbhet och flexibilitet, ett bra och nödvändigt persontransportmedel. Således har flera kommuner i inland starkt förbättrat sina kommunikationer genom att med visst statligt stöd satsa på egna flygfält och flygförbindelser. Driftsbidraget till kommunala flygplatser i skogslänen halverades inför /96 och en sådan försämring får stora konsekvenser för berörda kommuninvånare. Vi anser det angeläget med ett regionalpolitiskt balanserat stöd till de kommunala flygplatserna. 10.3 Ökad konkurrens på flyget Avregleringen av det svenska inrikesflyget har gjort flyget tillgängligt för en bred allmänhet och inte reserverats för affärsresenärer. Biljettpriserna har sänkts, servicenivån har höjts, antalet operatörer har ökat och möjligheterna för utvecklingsinriktade kommuner att utforma bra trafiklösningar har ökats betydligt. liberalerna kräver nu att regeringen går vidare och verkar för en fortsatt avreglering även internationellt. Den bör vara pådrivande inom EU för att fullt ut tillämpa flygdirektiven samt att ytterligare förnya och modernisera dessa med sikte på en avreglering utan skyddande nationella lagar och regler för de olika operatörerna. Därtill bör den inom EU driva på för att uppnå gemensamma regler för miljö, säkerhet, ekonomiska garantier och operatörers fria etablerings- och landningsrätt. I syfte att öka säkerhet och tillgänglighet samt utveckla flygtrafiken bör den inom EU driva på för ett gemensamt europeiskt flygtrafikledningssystem som ersätter dagens 55 olika system. Det skulle verksamt bidra till ökat utrymme för civil flygtrafik, möjligheten till en samordnad flygtrafikledning för civil och militär trafik som i och en satsning på högteknologisk utveckling och standardisering. Med en liknande utveckling av tågtrafiken skulle dessa trafikslag få en mera neutral konkurrenssituation gentemot landsvägstrafiken som i mycket ringa mån besväras av olika tekniska regleringar i . Av historiska skäl har SAS en mycket stark ställning även efter avregleringen. Denna starka ställning avspeglar sig bl a i en koncentration av trafiken till . Detta är inte till fördel för trafikanterna. Ökad konkurrens leder till bättre kundanpassning och placering av knutpunkter s.k. hubs som tar ökad hänsyn till resenärernas preferenser. Regeringen bör verka för att konkurrenstrycket ökar så att om kunderna så önskar interkontinentala linjer utgår från svenska flygplatser och att internationell flygtrafik kan utvecklas på flera flygplatser i olika delar av landet. Historiskt sett har sjöfarten varit av stor betydelse för vårt lands utveckling. Trots att andra kommunikationsmedel har tillkommit kommer svensk sjöfart även att spela en stor roll för våra utrikesförbindelser, bl a mot bakgrund av den europeiska integrationen. Sjöfarten är den transportgren som transporterar mest av den svenska produktionen. 11.1 Svensk sjöfarts ekonomiska situation Sjöfarten har haft en svagt positiv utveckling . Andelen svenskflaggat tonnage har ökat. För att denna utveckling skall kunna fortsätta och för att klara konkurrensen från utlandet är det nödvändigt att parterna på sjöarbetsmarknaden anpassar sig och genomför erforderliga förändringar så att den svenska handelsflottan framöver kan vara en fullgod konkurrent till sina utländska medtävlare. Så har delvis nu skett genom att SEKO-Sjöfolk och träffat en principöverenskommelse för att stärka den svenska sjöfarten. Överenskommelsen innebär att svenska rederier tillfälligt kan anställa personal från länder utanför EU. Svensk sjöfart möter konkurrens från två håll. Dels från europeiska rederier, t ex har och stort statligt stöd, dels från och andra Östländer som har låga bemanningskostnader. För att möta denna problematik måste svensk sjöfart konkurrera med andra metoder såsom säkerhet, effektivitet, kvalitet m.m. Att avhjälpa hoten mot den svenska sjöfarten med breda industristöd är ekonomiskt omöjligt och en näringspolitisk otjänst. Vi anser att regeringen bör studera EU:s sjöfartspolitik med de förslag som kommit från och sjöfacken. Ett sådant beslut brådskar dock då risken finns att den svenska sjöfarten kan slås ut inom en mycket snar framtid om ingenting görs. Stuverimonopolet måste avvecklas. bör säga upp och avveckla stuverimonopolet . beslutade att svenska företag skall klara sig utan statligt stöd. Detta gäller även sjöfarten. Att rederistödet skall avvecklas ser vi som en nödvändighet. Sjöfarten har en stor potential att bli verkligt miljövänlig. Men fartygstrafikens luftföroreningar måste då uppmärksammas bättre. Nya bränslen och katalysatorrening krävs. Regeringen bör även driva denna fråga inom EU. Det är en central statlig uppgift att övervaka säkerheten. måste ha ett sådant uppdrag att övervakning och åtgärder kan ske effektivt, och att fartygstrafik kan bedrivas med samma säkerhetsnivå som för andra trafikslag. Detta är av stor vikt för personal, passagerare och ur miljösynpunkt för gods. bör vara pådrivande i att skapa förutsättningar för internationellt övervakad konkurrens, ökad standardisering av säkerhet och miljö samt kredit- och sjövärdighet. Regeringen bör pröva möjligheten att vinna ökat gehör för detta inom EU, då EU:s internationella handel genererar en stor del av fartygstransporterna och anlöp till EU-hamnar är viktigt för allt tonnage. Detta skulle också säkerställa rimliga arbetsvillkor och arbetsmiljö för ombordanställd personal från alla länder. Sjöfart är för bulktransporter en miljömässig och ekonomiskt effektiv transportform. En del transporter kan lockas över till sjöfart under förutsättning att hamnar och lastsystem fortlöpande moderniseras. Detta gäller särskilt inlandshamnar, framförallt i och . Vad avser den viktiga Gotlandstrafiken måste kommunikationer med säkerställas så att transporter kan ske på jämbördiga villkor med de som gäller på fastlandet på jämförliga avstånd. Det regionala inflytandet över färjetrafiken till och från måste förstärkas. Detta kan ske genom att ges ett större inflytande i frågor som rör trafikens utformning, taxor, turlistor m.m. Detta kan bäst ske genom att ett trafikråd inrättas där representanter från staten och gotländska intressen ingår. Det är positivt av regeringen nu gör en justering av längdmetertaxan för att mildra effekterna av att Gotlandstillägget börjat avvecklas. Detta är något framfört i tidigare riksdagsmotioner. Olycksriskerna ökar även på sjön om föraren är påverkad av alkohol, andra droger eller mediciner. har all anledning att leda utvecklingen och inom det svenska territorialvattnet bör samma regler gälla för sjötrafik som för motorfordonstrafik på land. finns ingen promillegräns till sjöss. liberalerna anser att en sådan promillegräns bör införas . Regeringen bör därför lägga fram ett lagförslag som syftar till att en promillegräns till sjöss införs. Frågan om båtskatt och båtregister har varit föremål för diskussion och beslut vid olika tillfällen. aviserar regeringen återigen att förslag ska komma om införandet av både obligatoriskt båtregister och båtskatt, i detta fall kallad båtavgift. liberalerna motsätter sig nu som tidigare båda dessa förslag. I likhet med en miljon båtägare, Datainspektionen och anser vi att återinförandet av ett statligt, obligatoriskt båtregister inte är motiverat varken av olycksskäl eller miljöskäl. Den föreslagna skatten, avgiften på , torde knappt täcka registerhållningskostnaderna och administrationen. problem är inte för få skatter och för liten administration. Regeringen begär omfattande bemyndiganden att vid behov omfördela de som anvisar till vägar och järnvägar under anslagen A 2 och A 4 . Regeringen anför vidare att anslaget A 2 slutgiltigt kommer att fördelas på delposter av regeringen i syfte att uppnå ett effektivt nyttjande av medlen. Enligt uppfattning är detta en klar avvikelse från den nya budgetordningen där beslutar om ramar och om ramarnas innehåll. Regeringen vill tydligen överta beslutanderätt över innehållet i de ekonomiska ramarna. Detta skulle enligt vår uppfattning inte enbart vara betänkligt ur demokratisk synpunkt utan också skapa en stor osäkerhet om anslagens storlek och ge ökat utrymme för påtryckningar och förändringar under löpande budgetår. Vi yrkar avslag på detta regeringsförslag nr 3. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av trafikpolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att motverka monopol inom trafiksektorn, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i att BOT-projekt utnyttjas som ett alternativ till traditionell infrastrukturinvestering, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principerna för prissättning inom trafiksektorn utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det internationella trafik- och miljösamarbetet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att påbörja byggprojekten på Europavägarna 4, 6, 20 och 22 samt , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om storstadsöverenskommelserna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av olika motorvägsalternativ mellan och , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör förelägga förslag till skärpta krav på att bilförare skall lämna företräde åt gående vid övergångsställe, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en strategiplan för bekämpning av alkohol, narkotika och farliga mediciner i trafiken, att hos regeringen begär förslag som innebär att AB monopol i fråga om kontrollbesiktningar upphävs, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s.k. flygande inspektioner, att hos regeringen begär förslag till avreglering av persontrafiken på järnväg, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höghastighetståg, att hos regeringen begär förslag till en fullständig avreglering av godstrafiken på järnväg, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s.k. rullande landsvägar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en handikappanpassning av kollektivtrafiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationell avreglering av flygtrafiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjöfartspolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en anpassning till EU:s riktlinjer för sjöfarten, att hos regeringen begär förslag om en avveckling av stuverimonopolet,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Gotlandstrafiken, att hos regeringen begär lagförslag om en promillegräns till sjöss,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fritidsbåtstrafiken och att båtskatt/båtregister ej bör införas, att avslår regeringens förslag om ett bemyndigande att för vid behov omfördela medel mellan anslagen A 2 och A 4, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställning: A 1 : Administration A 2 Väghållning och statsbidrag A 3 : Sektorsuppgifter A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar -1 490 000 -3 445 000 1 Yrkande 22 hänvisat till AU. 2 Yrkande 24 hänvisat till LU.