mot · GL02U6 · 1997-09-19 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:169 De fattigas rätt - vårt gemensamma ansvar. Motion till riksdagen1997/98:U6av m.fl. (v) med anledning av skr. 1996/97:169 De fattigas rtt - vrt gemensamma ansvar. Kamp mot fattigdomen -fr demokrati och socialjmlikhetInledningsvis vill vi understryka att vi anser att regeringensskrivelse De fattigas rtt - vrt gemensamma ansvar.Fattigdomsbekmpning i utvecklingsarbete(1996/97:169) i flera avseenden r en utmrkt genomgng avfattigdomsproblemen i vrlden och att vi instmmer i deflesta frslag som stlls i den. Den r dessutom vlskrivenoch lttillgnglig. Vi uppskattar att svl kns- sombarnperspektivet finns med och r integrerat i skrivelsen.Efter att ha konstaterat detta vill Vnsterpartiet likafullt pekap vad som saknas.Ekonomisk frdelning ochfrdelning av maktKlyftorna mellan fattiga och rika fortstter att vxa. De vxermellan lnderna men ocks inom lnderna. Gapet mellan denrikaste och den fattigaste femtedelen av jordens invnarefrdubblades p 30 r. Den fattigaste femtedelen fick sinandel av vrldens tillgngar snkt frn 2,3 till . Medanen fjrdedel av jordens befolkning finns i lnder drtillvxten varit snabb - frmst i stasien - lever en miljardmnniskor i de 70 lnder dr ekonomin gick bakt under1980-talet. De flesta fattiga lever i - i lnder sder omSahara. U-lnderna har slunda utvecklats mycket olika. r utvecklingslnder, andra r underutvecklade.Trots att betydande resultat har uppntts i kampen mot fattigdom, svlt,undernring och okunnighet, r fortfarande en halv miljard mnniskorkroniskt undernrda. Andelen barn som gr i primrskolor har p 30 r katfrn , men fortfarande finns det 130 miljoner barn som inte fr gi skolan. Till det gamla fattigdomselndet har ocks kommit aids - 90 %av de hivsmittade finns i u-lnder.Jmstlldheten mellan kvinnor och mn gr framt - men mycketlngsamt. r endast en tiondel av vrldens parlamentarikerkvinnor. Flickorna r oftare utestngda frn skolan. Analfabetismen rdominerande bland kvinnorna.I regeringens skrivelse finns tv nyckelmeningar som egentligen sger detmest om vad fattigdomsbekmpning handlar om. D sidan 8 str att lsa:"Till stor del mste analyser gras fr ett land som helhet, men detta rofta otillrckligt eftersom det centrala r att identifiera de fattiga gruppernainom ett lands befolkning." P sidan 14 str det vidare:"Avgrande r huruvida ett lands beslutsfattare har den politiska viljan ochfrmgan att bedriva en politik som gynnar folkflertalet. "Problemet r allts att det inte bara handlar om rika och fattiga lnder utanocks om att det finns klasser med olika levnadsvillkor i ett och samma land.Vidare r problemet att det i fattiga lnder antingen saknas politisk vilja attfrndra klassfrhllandena och minska klassklyftorna eller att den politiskafrmgan att gra detta r fr svag.I det frsta fallet handlar det om regimer som har intressen som str imotsttning till folkflertalets. Det handlar helt enkelt om diktaturregimer somunderstdjer och stder sig p en privilegierad minoritet i samhllet.Statsledningarna skyddar denna minoritet och hller sig kvar vid makten medvld. Regimerna pressar inte sllan ned en stor del av befolkningen i en sdjup fattigdom att den medfr apati och ofrmga att p ngot effektivt stthvda sin vilja och sina intressen.I det andra fallet handlar det om att den politiska viljan hos styranderegimer kanske finns men att det finns andra maktcentra isamhllet som har strre inflytande p samhllsutvecklingen n politiken.Dessa maktcentra driver samhllsutvecklingen i en riktning som str imotsttning till folkflertalets intressen. Hr kan det allts handla omregeringar som r demokratiskt tillsatta men som likafullt r maktlsa nr detgller att pverka samhllsutvecklingen.I det frstnmnda fallet har regimen tillkommit p icke demokratisk vg. Idet sistnmnda fallet r statsledningen demokratiskt tillsatt, men maktls.Fattigdomsbekmpning handlar sledes ytterst om makten i samhllet. Enframgngsrik kamp mot fattigdomen ligger i folkmajoritetens intresse. Fr attfolkmajoritetens uppfattningar skall kunna frverkligas frutstter dettafljaktligen ett demokratiskt styrelseskick. Men inte bara det. Det frutstteratt de politiska ledningar som vljs har mjlighet att hvda sin vilja gentemotandra maktcentra i samhllet.Politiken satt p undantagUnder och i brjan av var denfrhrskande ideologin vrlden ver nyliberalismen. Densatte sin prgel p varje omrde i samhllet. Politiken sattesp undantag - fr att inte sga - smutskastades. Alltflerviktiga beslut skulle undandras politiken och drmedundandras demokratisk insyn och demokratisktbeslutsfattande.Under namn av individens frihet hngav man sig t elitism. Demokratisktbeslutsfattande skulle ersttas med marknadskrafternas "fria" spel. Alltskulle betraktas som varor och tjnster p en marknad. Den offentligasektorn ansgs hmmande och skadlig och skulle - med undantag fr statensregressiva funktioner - skras ned. Statens sociala taganden skulle dremotminskas. Politiken som sdan sattes p undantag. Och drmed demokratin.Detta r en snabbt tecknad bild av nyliberalismen. Vilka effekter en sdanideologi skulle f i tredje vrldens fattiga lnder kunde mnga redan d se.Det r nnu lttare att se i dag.StrukturanpassningsprogrammenDe strukturanpassningsprogram, framdrivna avVrldsbanken och IMF, vilka brjade tillmpas hade en starkt nyliberal slagsida. De kom att i storutstrckning enbart att handla om att snka budgetunderskottoch f fattiga lnder att betala sina skulder till Vrldsbankenutan att man tog hnsyn till den konkreta sociala situationen ide lnder som skulle genomfra programmen. I och med attstrukturanpassningsprogrammen utformades p ett stelbentoch dogmatiskt stt och sgs som ett universalrecept kom deatt bli ett uttryck fr nyliberal ekonomisk dogmatism. Denblev till en ideologi som kunde tillmpas i vilket land och ivilken situation som helst. Detta fick i flera lnder frfrandesociala konsekvenser, i flera fall s allvarliga attstrukturanpassningsprogram och social nd p flera hll komatt ses som identiska begrepp.Nr regeringen nu i sin skrivelse frklarar att fattigdomsbekmpningenmste integreras i strukturanpassningsprogrammen kan detta krav fr mngasannolikt uppfattas som att man egentligen vill avskaffa dessa program,eftersom de inte sllan per definition uppfattats som detsamma sominfrande av social misr.Strukturanpassningsprogrammen var tnkta att fungera ekonomisktstabiliserande men fungerade i stllet politiskt destabiliserande till fljd avatt de sociala klyftorna i flera lnder vidgades.Strukturanpassningsprogram r emellertid i sig inte av ondo. Det finnsflera lnder - frmst i tredje vrlden men ocks annorstdes - dr denstatliga byrkratin vuxit ut till en svulst p samhllskroppen och nepotismoch korruptionen blivit regel i stllet fr undantag, vilket inneburit slserimed ekonomiska resurser. Strukturanpassningsprogram med syftet attkomma till rtta med dessa problem skulle ha frigjort resurser fr en sundareekonomisk utveckling och gynnat folkflertalet i berrda lnder.Det som bringade strukturanpassningsprogram i vanrykte under 1980-taletvar att de inte lste problemen med byrkrati och korruption. De bestod istllet i direktiv uppifrn om sociala nedskrningar och privatiseringar. Enpolitik som knappast kunde vinna ngot bredare folkligt gehr. Srskilt inteom de tgrder man vidtog medfrde vxande sociala och ekonomiskaklyftor med tfljande konflikter i samhllet. Byrkrati botas inte meddirektiv uppifrn. Botemedlet mot byrkratism botas med demokrati ochfolkligt inflytande underifrn.Regeringen pekar sjlv i sin skrivelse p de frhllandet att djupa socialaklyftor fungerar destabiliserande s till vida att de leder till olika typer avkonflikter - nationella, etniska osv. knnetecknas just av ettkraftigt kat antal djupa etniska och andra konflikter som ftt blodiga fljder. "Fri", "fungerande" och"social" marknadRegeringens skrivelse anvnder begreppet marknad en aningvrdslst. skriver man att tillvxt endast kan tryggasmed hjlp av en "fri" marknad. P andra stllen talar man omen "fungerande" marknad. Och p ngot stlle talar man tilloch med om en "social" marknad.Om en marknad skall vara social frutstts att det finns ett subjektivtmedvetande hos marknaden, en bestmd vilja hos marknaden att vara social.Men marknaden i sig kan naturligtvis aldrig ha ngon vilja. Sammainvndning kan gras mot begreppet "fungerande" marknad. Vilketfunktionsstt r bra? Vem bedmer vad som r bra eller dligt, dvs. Knappast marknaden sjlv. Och skall vi tala om attmarknaden r "fri", lr den vara s full av stridiga individuella attingen kan ge dess framfart ngon medveten inriktning.Framfr allt kan marknaden inte utgra en ersttning fr demokratiskainstitutioner. I bsta fall r det en prismekanism. Men ofta menas ngotannat. Marknaden handlar d inte om utbud, efterfrgan och pris. Marknadenr d i stllet en liten grupp penningstarka och till fljd av sitt gande avproduktionsmedel mycket mktiga personer, vars beslut bestmmer miljonermnniskors levnadsvillkor. Om denna marknad skall bra beteckningen "fri",r denna frihet begrnsad till ett ringa ftal. Marknaden har d upphrt attvara prismekanism i klassisk mening. Den har ftt en viljeinriktning. Men detr inte folkflertalets vilja som rder utan det rika ftalets. Vi r tertillbakatill frgan om makten, demokratin och den ekonomiska och socialajmlikheten som en frutsttning fr en demokratisk utveckling.Det nya FattigsverigeRegeringens skrivelse beskriver fattigdomen som ett allmntfrekommande fenomen i vrlden. ven om per capita-inkomsten i vrlden kat har frdelningen blivit destoojmnare. Den finns verallt, i varje vrldsdel, i varje land.Skrivelsen behandlar fattigdomens utbredning i praktiskttaget varje hrn av vrlden. Den tycks dock saknas p enplats - . Sjlvklart vet vi att fattigdomen serannorlunda ut i n i u-lnderna. I drabbas viinte av hungersnd eller frhrjande farsoter. Vrt land rdock inte lyckligt befriat frn fenomenet fattigdom. Vi har enomfattande dold och ppen arbetslshet. Klyftorna i detsvenska samhllet vxer. Alltfler mnniskor sls ut, uppleversig som verfldiga och tappar sin tro p framtiden. Mngadrabbas av utbrndhet.F mnniskor i vrt land anser att r ett land utan fattigdom.Praktiskt taget alla de fenomen som beskrivs i skrivelsen kan vi finnaocks i . Mnga av de tgrder som regeringen freslr i sin skrivelsefr att komma till rtta med fattigdomen - av vilka de flesta r mycket bra -skulle kunna tillmpas ven i Sverige.Varfr denna vita flck? Varfr denna underltenhetssynd att inte vilja seproblemen i det land man sjlv r satt att styra? Varfr dennaunderltenhetssynd att inte nmna att de tgrder man freslr fr andrasrkning ven skulle kunna glla en sjlv?Skulle det inte vara lmpligt att ta upp frgan om makten i samhllet ven iSverige, frgan om hur lngt politiken och demokratin strcker sig och nrandra mktiga krafter i samhllet som inte r demokratiskt styrda och leddatar ver? Varfr inte precisera vilka dessa krafter r och hur de ser ut och vadde gr?Sverige inte ngot undantagDen blinda flck som blottas i regeringens skrivelse pverkarven andra delar av resonemangen i skrivelsen ssomdiskussionen om partnerskap nr det gller bistndspolitiken.Vi r anhngare av det allmnna synstt som regeringen frnr det gller partnerskap i bistndspolitiken och nr detgller regeringens strvan att komma bort frn ett gammaltpaternalistiskt synstt i bistndsfrgor. Om inteerknner att det finns fattigdom i , om n av ett annatvsen n i u-lnderna, stnger man drren fr andra lnderssynpunkter p frhllandena i vrt land. Vi tar oss dremotfriheten att ha synpunkter p frhllandena i deras lnder.Genom att inte ppet erknna vra brister nr det gller vrinhemska fattigdomsbekmpning drjer sig rester av gamlapaternalistisk synstt kvar.En annan aspekt p partnerskapsfrhllandet som vi anser skrivelsenbehandlar otillrckligt r betydelsen av partnerskap och internationellt utbytep det lokala planet nr det gller frivilligorganisationer och myndigheter.Regeringens skrivelse behandlar frmst folkrrelsernas betydelse ptoppniv. Vi anser det vara viktigt att partnerskapet utvecklas p lokal nivnr det gller frivilligorganisationerna, nr det gller kommuner ochkommunala organ. Ett samarbete p denna niv genom till exempel olikatyper av vnortsprojekt skulle frmja solidariteten. Nra kontakter mellanlokala myndigheter och frivilligorganisationer skulle sannolikt ocks kafrstelsen fr frhllanden i andra lnder och strka bistndviljan.Makter i en globaliseradvrldVrt land r inte i hgre grad ngot undantag i den alltmerinternationaliserade vrld vi lever i. Vi knner alla till vilkenmakt vrt lands storfretag har p den svenskasamhllsutvecklingen. Vi vet vilken effekt makthavareutanfr har - sdana som finansmannen ochandra. Inte sllan frfras man ver vilka perspektiv dessastora fretagsledare och finansmagnater har.De bda tyska journalisterna i boken . Angreppet p demokrati och vlfrd(s. 13) den framtida utvecklingen p fljande stt:Sedan 1980-talet har europerna varit rdda fr tv-tredjedelssamhllet, mendet r inte lngre det som beskriver den framtida frdelningen av vlstndoch samhllsstllning. Framtidens vrldsmodell fljer formeln 20 till 80. En-femtedelssamhllet anas vid horisonten och i det mste de utestngdamnniskorna lugnas med tittytainment. En grov verdrift? (s. 13)(Tittytainment = nyhetsfrmedling som omvandlats till snitsig ochspektakulr underhllning. )Det kanske mest skrmmande med deras bok r inte barabeskrivningen utan att de ocks kan attde mktiga mn som str i spetsen fr den tekniskautvecklingen accepterar en sdan beskrivning somofrnkomlig och drmed godtagbar utveckling. Vi fr ettsamhlle som inte r till fr mnniskorna utan skall tjnangot eller ngra andra - ngra f andra, en minoritet.Samtidigt har denna utveckling medfrt att samhllet blivit extremtekonomiskt knsligt. Ett enda finansinstituts konkurs kan ver dra deandra med sig och f en dominoeffekt ver hela vrlden. slutsats blir att de multinationella ekonomiskakrafterna mste tmjas och att "den frmsta uppgiften fr demokratiskapolitiker p trskeln till nsta rhundrade blir att terupprusta staten och gepolitiken fretrde framfr ekonomin." (s. 21).Med "staten" torde dock inte frfattarna avse statsapparaternas repressivafunktioner utan den offentliga sektor som innefattar vrd, omsorg, skola,utbildning och forskning m.m.Det r folkflertalets medvetna vilja uttryckt i demokratiska institutionersoch organisationers arbete och grundlggande medborgerlig mentalitet sommste stta grnser fr svl marknadens blinda som det rika ftalets cyniskaframfart.Inte bara en frga omekonomiI regeringens skrivelse behandlas fattigdomsproblematikenfretrdesvis som ett ekonomiskt problem som botas medekonomiska tgrder. Men fattigdomen r ocks frbundenmed andra svra problem.Regeringens skrivelse beskriver och analyserar olika fattigdomsbegrepp pett nyanserat stt. Vissa frgor kvarstr dock att diskutera mer ingende.I fr 1997 frklarar man:Human poverty is more than income poverty - it is the denial of choices andopportunities for living a tolerable life. (Mnsklig fattigdom handlar om mern fattigdom i frga om inkomster - den bestr i att man frnekas vlja ochutnyttja mjligheter nr det gller att leva ett drgligt liv. )Vilka valmjligheter har mnniskor som hyser avvikandemening frn de makthavande i lnder som , ,, eller att ge uttryck fr sina stndpunkter?Den grupp mnniskor som i lnder som dessa ger uttryck frfrn regimen avvikande meningar har med all skerhet envsentligt lgre medellder n den vriga befolkningen.Slunda r demokratiska rttigheter ssom yttrande-, tryck-, tanke- ochreligionsfrihet m.m. och mjligheterna till folkligt inflytande p politikeninte bara en frutsttning fr en sund ekonomisk utveckling, utan bristen pdemokrati r i sig ett fattigdomsbevis. Och ett sdant fattigdomsbevis brven diskuteras inte bara fr lnder dr demokratin r satt helt p undantag.Vidare kan demokratiproblemet som en fattigdomsaspekt diskuteras vennr det gller lnder i den rika delen av vrlden, dr en stor del av makten isamhllet ligger utanfr demokratiskt valda institutioner. Det vore rimligt atts skedde ven utifrn det partnerskapsperspektiv som bde vi ochregeringen r anhngare av.Milj- och naturkatastrofer finns ocks med i bilden nr det glleruppkomst av fattigdom. De senaste ren av missvxt i r exempelp detta. De r fljden av en kombination av ett illa fungerande ekonomisktoch politiskt system och olyckliga klimatologiska vxlingar. Miljproblem iform av jordfrstring i olika delar av vrlden tvingar mnniskor att lmnasina jordar och ska sig andra stt att frsrja sig - ofta med dligt resultat.rligen frstrs tropisk regnskog. 200 miljonermnniskor drabbas av kenspridningen.Den vervldigande delen av vrldens flyktingar lever i fattigdom. Mngaflyktingstrmmar r orsakade av miljkatastrofer, men r ibland ocks enfljd av politiska beslut. Den omfattande vapenhandeln i vrlden och denltthet med vilken de inblandade i en konflikt kan f tillgng till vapenfrvrrar och frdjupar naturligtvis konflikternas destruktiva fljder. Mngaregeringars liberala regler nr det gller vapenexporten r en bidragandeorsak till att konflikter frvrras, flyktingstrmmarna vxer och fattigdomenfrdjupas.Varken frgan om miljkatastroferna eller vapenexport som en bidragandeorsak till att fattigdomen frdjupas och ger redan rika ytterligare mjligheteratt berika sig p andras elnde behandlas regeringens i skrivelse. Det r enbrist att de krafter inte behandlas som p olika stt medverkar till att rustaupp och bevpna sidorna infr intrffade eller kommande konflikter ochdrmed bidrar till skev inkomstfrdelning, globala orttvisor, resursslserioch vxande fattigdom. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om demokrati, ekonomisk jmlikhet och frdelning av den totalamakten i samhllet,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om strukturanpassningsprogrammen i tredje vrlden,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om begreppet marknad i regeringens proposition,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att fattigdom r ett fenomen som ocks existerar i ,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om partnerskap p det lokala planet mellan frivilligorganisationer ochmyndigheter,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om faran fr ett framtida enfemtedelssamhlle,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om fattigdomens orsaker.