ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Kr261 · 1997-10-06 00:00:00 — Den försvagning av arrangörsled som har kunnat iakttas på musik-, dans- och teaterområdet verkar vara bestående. Små orter utan fast länsteater eller orkesterinstitution har fått det allt svårare att ta emot turnerande föreställningar och konserter. I är diskussionen och planeringen i gång om bildandet av en fast ensemble. kommer försök med den nya teater-, dans- och musikensemblen att genomföras. Stöd har sökts från , men för ett långsiktigt engagemang krävs fast statligt regionalt stöd. har ofta kallats det teaterlösa länet eftersom man valt att inte ha någon egen länsteater utan valt en annan modell för teaterverksamhet inriktad på barn och ungdom. Detta förhållande har dock medfört att man under alla år gått miste om statsbidrag. Trots detta har alla barn i fått ta del av en teaterföreställning och en konsert per läsår. Modellen bygger på avtal mellan och länets kommuner. Något statsbidrag utgår inte. Men har utvecklingen gått emot en allt större produktion i Musik och Teaters regi av föreställningar i gränsområdet musikteater, huvudsakligen med de egna länsmusikerna och i samarbete med frilandsskådespelare/fria teatergrupper. lämnas uppdelningen i musik- respektive teaterföreställningar och i stället erbjuds skolorna två föreställningar av musik, teater, musikteater eller dans. En ökad produktion i egen regi av föreställningar i området musik/teater samt långsiktig kulturverksamhet planeras. Av denna anledning anser vi nu att det är dags att även bildar en fast ensemble inom området musik, teater och dans, vilket innebär att även får ta del av de statliga regionala teater-, dans- och musikpengarna. För del innebär detta ett större konstnärligt ansvarstagande för det som produceras i länet. Det kommer att verka utvecklande på länets kulturliv och höja kvalitén på det som produceras. Verksamheten kan fungera helt regionalt och ensemblen kan därmed bygga upp kontakter i och kring den ort, till vilket man förlagt sina repetitioner och föreställningar. Arbetssättet ger en möjlighet till fördjupning av skolsamarbetet, det ger möjlighet att arbeta med kulturen i skolan och bildar ett naturligt nätverk för både amatör- och professionell kultur. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att får del av de statliga regionala teater-, dans- och musikpengarna.
mot · GL02Kr262 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi står snart inför . Många röster höjs för att detta måste firas på alla tänkbara sätt. Runt om i världen finns en långtgående planering för hur det kan ske. För att nämna ett exempel i : , där det finns en omfattande satsning . I har olika idéer förts fram. Framför allt har , f d kabinettssekreterare, agerat och visat på att det är hög tid för att påbörja planering av hur firandet bäst kan ske. Fyrverkerier i all ära det är ofta ett härligt skådespel. Vi anser att bör gå in i det nya årtusendet med något mer varaktigt. Vi vill att skall gå före med visioner och konkreta idéer om global rättvisa. Skuldavskrivningar, stipendier till unga människor i för studier på plats, i ett annat land eller i , stipendier för svenska ungdomar som vill ut osv. Tiden börjar bli knapp. Det fattas bara . Förberedelserna måste följaktligen komma i gång . För att förslagen både skall bli djärva och väl genomtänkta bedömer vi att en kommitté bör tillsättas med uppgift att samla in, bedöma och föreslå lämpligt firande. I kommittén bör ingå representanter för de politiska ungdomsförbunden, de politiska partierna, övriga folkrörelser, kulturorganisationer, statliga myndigheter m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen, i enlighet med motionens innehåll, utser en kommitté med uppgift att förbereda det svenska firandet av ett nytt årtusende.
mot · GL02Kr263 · 1997-10-06 00:00:00 — är en av vårt lands mest uppskattade och lästa författare. Ingen annan har lyckats att så fånga och binda alla åldrar, från den yngste till den äldste. Hennes böcker är översatta på många språk och utomlands ökar försäljningen kraftigt. har blivit ett internationellt begrepp. författarverksamhet har varit kopplad till och framförallt till bygderna runt . Detta har kommunpolitikerna i liksom andra aktörer på ett aktivt och respektingivande sätt lyft fram. har därför i sin marknadsföring ofta låtit begreppet Barnens Stad bli synonymt med , värld. Det finns all anledning att på olika sätt fokusera på våra barn och ungdomar och deras relationer till kultur. Enligt många rapporter läser barn allt mindre och det är oroväckande. För att stimulera barnen till att läsa måste åtgärder vidtas. I sann och med , och barnen på som förebilder vill jag föreslå att markerar sitt erkännande till och som Barnens Stad. Att låta denna dag också få en barnboksprägel skulle vara ett sätt att poängtera barns och ungdomars behov av god litteratur. bör därför representanter för regeringen och liksom kulturutskott genom besök på ort och ställe ge ett erkännande, kalla det gärna dubbning, av som Barnens Stad 1998. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utnämna Barnens stad på 1998.
mot · GL02Kr264 · 1997-10-06 00:00:00 — De stora besparingar många kommuner runt om i landet tvingats till har också medfört besparingar på de kommunala musik- och kulturskolorna. Elva kommuner har lagt ned sina kommunala musikskolor och flertalet andra har skurit ned och/eller höjt avgifterna. Köerna till den frivilliga musikundervisningen blir allt längre i takt med att lärarantalet per intresserad elev minskar. Flera kommuner har slutat erbjuda undervisning på alla skolor för att i stället koncentrera verksamheten till en s k kulturskola, vilket medfört att barn som bor långt i från just den skolan i praktiken inte kan få någon grundutbildning på ett instrument. Egenavgifterna har också successivt ökat, med resultat att många av ekonomiska skäl inte tycker sig kunna delta i den kommunala . Vi anser att varje barn i hela landet ska ges möjlighet att få en grundutbildning på ett instrument. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör göra en översyn av hur man kan tillgodose barns rätt att spela ett instrument oavsett var man bor i landet.
mot · GL02Kr265 · 1997-10-06 00:00:00 — Lägg på nätet! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lägga på nätet.
mot · GL02Kr267 · 1997-10-06 00:00:00 — är en gemensam satsning av den ideella organisationen och Tjörns kommun. har bildats för att uppföra och driva ett museum och ett centrum för forskning och utveckling av vattenfärgstekniker vid i på . skulle bli det första i sitt slag i och skulle naturligtvis få kulturpolitisk, men även näringspolitisk betydelse och skapa sysselsättning. Det kan bidra till att stärka kulturintresset, locka till sig en seriös kulturturism och stärka det nordiska samarbetet och mötet mellan olika kulturformer. En stark lokal och regional förankring har lett till att av de beräknade planerings- och investeringskostnaderna på finns. För investeringsfasen behövs återstående . På riksnivå och nordisk nivå finns ett starkt intresse för projektet. Samarbete sker med Föreningarna , och har gett stöd till planering av verksamheten i det färdiga museet. stödjer arbetet liksom Stiftelsen . Projekteringsarbetet för bygget är i full gång och byggstarten beräknas . När byggnaden är klar ska verksamheten stå på egna ben. Tjörns kommun garanterar driften . Detta projekt är fast förankrat både lokalt och regionalt. Med tanke på att det är ett nordiskt samarbete bör det vara ett svenskt intresse att stödja detta projekt som förstärker kulturutbudet på lokal, regional och nordisk nivå. , och bör därför inom sina anslagsramar undersöka möjligheten att tillsammans bidra med de som behövs för att projektet ska kunna förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett ekonomiskt stöd på till projektet akvarellmuseum.
mot · GL02Kr271 · 1997-10-06 00:00:00 — Marionetteatern är föregångare inom barnkulturen med ett regelbundet utbud . Den är första representant för scenkonstformen dockteater, tillika en av landets flitigaste kulturambassadörer ute i världen. Dessutom svarar teatern gratis för utbildningen och har skapat ett unikt museum för stiliserad scenkonst . Verksamheten drivs med bidrag från Staten och samt genom egenintäkter. är statens bidrag och stadens bidrag 1 750 000. firar Marionetteatern 40-årsjubileum. Inför jubileet och håller teatern på att genomföra en stor omstrukturering: etablerandet av en stark, ung ensemble för att säkra återväxt och kvalitet, ökning av egenintäkter genom fördubblad publikkapacitet och öppnande av ett utökat museum. Den internationella efterfrågan ökar tack vare teaterns världsrykte. För att finansiera omstruktureringen utanför ordinarie verksamhetsbudget har teatern endast fått bidrag med en tredjedel av de resurser som krävs, varvid den planerade utvecklingen riskerar att inte kunna genomföras. I regeringens förslag till budget tillförs inte ens sedvanlig uppräkning. vill anslå mer än regeringen till utgiftsområde 17 anslag B 3. av detta ökade stöd vill vi rikta till Marionetteatern, för att ge den möjlighet att genomföra omstruktureringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att för , utöver regeringens förslag, anvisa till Marionetteatern ur utgiftsområde 17 anslag B 3.
mot · GL02Kr272 · 1997-10-06 00:00:00 — att avslår regeringens förslag om stöd till icke-statliga kulturlokaler, (anslaget H 5) i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget H 6 Stiftelsen riksutställningar utgiftsområde 17 anslå i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att av anslaget för forskning skall fördelas av forskningsråden och att anslaget J 1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet därmed skall uppgå till i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget H 7 Utställningsgarantin och inköp av vissa kulturföremål anslå , att avslår regeringens förslag om höjd TV-avgift i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att ej anvisa medel för försöksverksamhet med digitala sändningar i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag att anvisa för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar minska anslaget L 1 i den del som avser med i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget L 1 Bidrag till folkbildningen utgiftsområde 17 anslå 2 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget M 1 utgiftsområde 17 anslå i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget M 2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. utgiftsområde 17 anslå i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att avskaffa bidragen till allmänna samlingslokaler N 1 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att av anslaget N 2 utgiftsområde 17 skall anvisas till den lokala ungdomsverksamheten, att beslutar att under nytt anslag avseende fond för förnyelse av kulturverksamheten anvisa i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Kr274 · 1997-10-06 00:00:00 — Med anor har den orkestrala musiken en lång och mycket intressant historia i . är resultatet av att och musiklivet önskat en professionell symfonisk orkester. mitten har orkester och kammarmusikförening ansökt om statsbidrag för bildandet av en sinfonietta och en symfoniorkester tillsammans med Länsmusiken. 1990/91 godkändes och Musik i /Kammarorkester som statsbidragsberättigade musikinstitutioner för driften av orkester, på vardera fyra grundbelopp. Utvecklingen av orkesterverksamheten förutsatte 14 grundbelopp såväl i som i . Detta var väl förankrat hos , staten och kommunen. De båda orkestrarna gavs även ett regionalt uppdrag. Efter detta har beviljats 10 grundbelopp (jfr 15 grundbelopp). I budgetpropositionen 1993 skriver föredragande att hon förutsätter att full utbyggnad (14 grundbelopp) till var och en av de nya orkesterinstitutionerna och kommer att vara genomfört inom innevarande treårsbudget 19931996. (Länsmusiken tog över driften och det konstnärliga ansvaret 1995.) I den orkestermodell som staten tillsammans med och godkänt () förutsattes 23 tjänster från Länsmusiken, länsmusikverksamhet och sinfonietta. För Sinfoniettaverksamheten bidrar således Länsmusiken med . får Sinfoniettan 1.350.000 kr av staten i grundbeloppsform och 1.350.000 av . Kommunen har beredskap för att möta upp för ytterligare grundbelopp utöver de 10. Detta gör att Länsmusiken är största bidragsgivare till . Om den i propositionen aviserade 23-procentiga neddragningen verkställs av Länsmusikbidraget till kommer även att drabbas. Detta skall enligt protokoll fört från förhandling mellan och (21/8 1997) inte ske. Vi hävdar att uträkningen ska göras på följande sätt. Förslaget i propositionen på neddragning skall inte beräknas på 11.490.000 kr utan på 8.290.000 kr. Dvs på det belopp som blir kvar av Länsmusikbidraget från staten när pengarna för Sinfoniettaverksamheten är avdragna. Utöver detta vill vi framhäva att behovet av de återstående 4 grundbeloppen är mycket stort för att fullfölja ursprungsidén . Skälen för en fortsatt satsning på orkestern är starka. Den regionala verksamheten utökas och samarbete pågår med Väst-Länsmusiken. Samtliga kommuner besöks minst en gång /99. Musikteater i samverkan med andra aktörer är ett återkommande inslag i verksamheten. Riktade insatser för barn och ungdom är planerade, kommer orkestern att spela för ca 20 000 barn. Utöver det kan nämnas att har en av landets största och trognaste abonnemangspublik med ca 1000 besökande per konsert. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Länsmusiken i .
mot · GL02Kr275 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid länsmusikreformen 1988 skedde en medelstilldelning till länsmusikorganisationerna som baserade sig på resurserna från respektive läns årsbokslut för Rikskonserter och regionmusiken 1984/85. Två län kunde vid reformtillfället inte tillgodoräkna sig någon regionmusikresurs, och . var ett filialkontor till i dåvarande med säte i . Detta var grunden till att erhöll väsentligt mindre statliga medel än övriga län. hade en liknande situation. Den årliga revisionen av bidragets storlek har skett genom förhandlingar mellan staten och vilket resulterat i ett generellt procentpåslag, lika för alla länsmusikorganisationer. Detta förhandlingssytem har inneburit att de stora skillnaderna i bidragsnivåer som fanns från början inte korrigerats utan i stället förstärkts. Detta faktum har påtalats av representanter för respektive län men har ingen förändring i uppräkningssystemet gjorts. Detta trots att Statens kulturråds kartläggning av länsmusiken påtalat detta som ett systemfel. Inför den neddragning av det statliga bidraget till länsmusiken med sammanlagt som aviserats uppdrogs till att göra en kartläggning av länsmusiken. Syftet var att ge underlag för beslut om hur stor andel varje länsmusikorganisation skall tilldelas av det totala statliga bidraget till länsmusiken och 1999. I yttrande från sägs bl a: och har särskilt drabbats av en alltmer accelererande obalans när det gäller storleken av statsbidraget. finner det därför angeläget att denna orättvisa i någon mån repareras och föreslår därför att statsbidraget i dessa får en förstärkning på . Systemfelet i den årliga uppräkningskonstruktionen måste uppmärksammas och åtgärdas för att de båda berörda länen skall ges förutsättningar att bedriva verksamheten i rimlig omfattning och med de kvalitetskrav som man har rätt att ställa. Om systemfelet bibehålls kommer och åter att komma i samma prekära ekonomiska situation som nu konstaterat. Såväl ur kulturell synpunkt som ur regional och rättvisesynpunkt är det därför angeläget att statsbidraget till länsmusiken i ökas och justeras upp till en nivå jämförbar med landets övriga län. Detta finansieras genom en omfördelning inom ramen för länsmusiken i anslaget B 2 inom utgiftsområde 17. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att Länsmusiken i och i får en ekonomisk förstärkning på 12,2 respektive , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det påtalade systemfelet skall korrigeras också .
mot · GL02Kr277 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid länsmusikreformen 1988 skedde en medelstilldelning till de nyskapande länsmusikorganisationerna som baserade sig på respektive läns tidigare regionmusikresurs. Två län kunde vid reformtillfället inte tillgodoräkna sig någon sådan, nämligen och . Detta faktum ledde till att dessa erhöll väsentligt mindre statliga medel än övriga län. Den årliga revisionen av bidragets storlek har skett genom förhandlingar mellan staten och , vilket resulterat i ett generellt procentpåslag, lika för alla länsmusikorganisationer. I anledning av regeringen proposition 1996/97:3 Kulturpolitik föreslogs en neddragning av det statliga bidraget till länsmusiken. har gjort en kartläggning i syfte att ge underlag för beslut om hur det statliga bidraget ska se ut och 1999. konstaterar att och har drabbats särskilt av obalansen när det gäller statsbidraget och konstaterar att det är angeläget att denna orättvisa repareras. De har föreslagit en förstärkning i dessa län motsvarande . Man konstaterar också att någon hänsyn inte tagits till förändringar i verksamhet, huvudmannaskap eller organisation vid den årliga fördelningen. betraktar detta som ett allvarligt systemfel. Det är glädjande att uppmärksammat den här ojämlika statliga bidragsfördelningen emellan länen och föreslår en viss korrigering. Vad som är än viktigare är att korrigeringen kommer till stånd och att utjämningen inte stannar vid ett engångsingrepp utan att det följs upp med ytterligare åtgärder så att en jämnare och rättvisare bidragssituation uppkommer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medelstilldelning till länsmusiken i län.
mot · GL02Kr278 · 1997-10-06 00:00:00 — Musik är en av de kulturformer som engagerar de flesta människor. Runt om oss hör vi musik från radio, CD m.m. Musik är en del av våra liv. har under växt fram till en ledande musiknation och för det kan vi tacka den kommunala . Den har fostrat många av dagens både kända och okända musiker. Men för musiklivet handlar det inte bara om att ge så många som möjligt en bra grund att stå på, det måste även finnas en arbetsmarknad som gör att ungdomar vill och kan satsa på en musikalisk framtid. I budgetpropositionen har regeringen dragit ner anslaget till länsmusiken. Länsmusiken läggs in i samma bidragssystem som andra regionala kulturinstitutioner och det har vi inget emot. För Musik i innebär neddragningen ett minskat anslag med . Musik i har genomgått en stor förändring. I stället för att arbeta med fasta ensembler har de övergått till att jobba utifrån en liten fast bas och med frilansmusiker. Detta har lett till att har antalet föreställningar ökat från 800 till 2 700. I enlighet med de musikpolitiska utgångspunkterna som legat till grund för länsmusiken har man speglat alla delar av det regionala musiklivet och det konstnärliga innehållet har präglats av bredd och mångfald. För Musik i har det varit viktigt att hitta en struktur som innebär flexibilitet och att få ut så mycket som möjligt av de satsade resurserna oavsett om produktionerna är riktade mot barn och ungdom som är Musik i huvudinriktning eller interna och offentliga konserter. Musik i har också ett brett samarbete med amatörmusiklivet, musik- och kulturskolorna, i , sommarfestivalerna, kommunerna m.m. Vi har uppfattningen att Musik i just har hittat den struktur på arbetet som efterlystes i kulturutredningen och i regeringens kulturproposition 1996/97:3 om kulturpolitik. Därför bör anslagen omfördelas inom utgiftsområde 17 så att anslaget till Musik i ökas med . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslag till Musik i .
mot · GL02Kr279 · 1997-10-06 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen att statsbidraget till länsmusiken inordnas i stödsystemet för regionala kulturinstitutioner med ett ingångsvärde på , en reducering i förhållande till årets anslag med . För län föreslås en sänkning med . i län är det uppenbart att ett rikt regionalt musikliv är beroende av musiker bosatta i länet för både offentliga konserter och t.ex. skolkonserter. Tillgång till fast anställda musiker inom länet bidrar kraftigt till uppbyggnaden av musiklivets infrastruktur ur en mer övergripande aspekt: musikskolor behöver lärare; amatörorkestrar och körer behöver ledare och solister; kyrkorna behöver musiker till kyrkospel och oratorier. Svenska kammarorkestern gör betydande insatser på dessa områden och ytterligare ett antal områden och är därmed en bred regional musikresurs också utanför den renodlade konsertdelen. Svenska kammarorkestern har blivit en av landets mest framgångsrika kammarorkestrar. Förslaget i årets budgetproposition får svåra konsekvenser för läns musikliv bl.a. genom att: Mellan femton och tjugo musiker försvinner ut i arbetslöshet. Svenska kammarorkestern med sin i svenskt musikliv unika och även internationellt attraktiva profil läggs ned. Förutsättningarna för bredd och mångfald reduceras; län finns ingen annan professionell orkesterverksamhet. För län men även dess grannar skingras kvalificerat musikkunnande. Länets grundläggande infrastruktur på musikområdet bryts sönder. Utvecklande samarbetsformer med andra kulturgenrer som teater och bildkonst får vila. med betydande statliga och kommunala byggnadsinvesteringar utnyttjas i allt mindre omfattning för avsedda syften. Förslagen i årets budgetproposition innebär att Stiftelsen i län får sina anslag minskade med . Vi föreslår därför att anslagen till Stiftelsen i län ökas med 3,2 miljoner 1998 och lika mycket 1999 och att detta täcks genom omfördelningar inom utgiftsområde 17. Alternativt bör Stiftelsen i län tilldelas ett särskilt institutionsstöd. Detta stöd kan finansieras antingen ur anslaget för allmänna projektmedel eller från kontot för senare fördelning eller från anslagen till de nationella institutionerna i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade anslag till Stiftelsen i län.