ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sf296 · 1997-10-06 00:00:00 — I flera bidragssystem har det visat sig att bidrag som baseras på annat inkomstår än det som bidragets utbetalningsår avser skapar problem av olika slag. Bostadsbidragen kunde bli lägre respektive högre än det aktuella årets inkomst, eftersom de beräknades utifrån den taxerade inkomsten tillbaka i tiden. Blev det lägre än den aktuella inkomsten väckte det naturligtvis förtret, blev det högre förlorade statskassan medel, som kanske bättre behövts av någon annan. har detta förhållande ändrats så att bostadsbidraget anpassats till innevarande års inkomster. Eftersom dessa inte är exakt kända sker en reglering i efterhand. har också en underhållsskyldig förälders ersättning till sitt barns försörjning blivit aktuellt på samma sätt. Många underhållsskyldiga har blivit arbetslösa, men tvingas betala ett underhållsbidrag baserat på den inkomst vederbörande hade när han arbetade. Man följer numer föregående års taxering. Detta innebär självfallet en ekonomisk belastning som kan bli mycket kännbar. Det finns visserligen en möjlighet att ta hänsyn till om inkomsten minskat sedan senaste taxeringsbeslutet genom att anstånd kan begäras hos . Detta system omvittnas dock fungera dåligt och innebär endast en uppskjuten inbetalning. Bidragsgivare respektive bidragsmottagare bör ha sin utbetalning/sitt bidrag knutet till inkomsterna för det aktuella år som bidraget omfattar. Det är angeläget att regeringen gör en översyn med denna inriktning av de bidragssystem, där denna överensstämmelse saknas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av bidragssystemen.
mot · GL02Sf297 · 1997-10-06 00:00:00 — Den s.k. steg för stegmodellen i socialförsäkringen I den nya socialförsäkringen infördes en renodling av socialförsäkringsystemet. Man får ej längre väga in sociala, ekonomiska eller arbetsmarknadsskäl i bedömningen. Det positiva i den nya försäkringen är att det tydligt framgår att det är sjukdom som avgör om man skall få ersättning, men också att man kopplar sjukdomen till förmågandenedsättning (nedsättning av funktion i organ). Det skall således finnas en sjukdom definierad enl AFL som nedsätter arbetsförmågan i förhållande till nuvarande arbete eller annat arbete. Det är positivt att lagstiftningen är tydlig så att man på detta sätt kan motverka att sociala och ekonomiska problem medikaliseras, och omöjliggör att rätt stöd ges till den enskilde försäkrade. Har man ekonomiska problem skall dessa lösas utan att man sjukförklarar den försäkrade. Det problem som har uppstått i tillämpningen är den s k steg-för-steg-modellen. Om man bedömer att den försäkrade inte kan gå tillbaka till sin gamla arbetsgivare, skall man bedöma om den försäkrade skulle kunna klara något annat arbete på arbetsmarknaden. skall då se till arbetsmarknaden i ett nationellt perspektiv. De riktlinjer som lämnats från beträffande särskilda skäl är mycket snäva och man har sällan möjlighet att räkna in s k särskilda skäl om den försäkrade är . Det innebär i praktiken att en person med korttidsutbildning, tunga arbeten och med en arbetsgivare som inte kan ordna med en omplacering kan hamna i en svår situation. Exempelvis kan ju en grävmaskinist som fått knäledsproblem klara ett sittande arbete om något sådant funnits, eller en grävmaskinist med eget företag som klarar av att arbeta halvtid riskerar att han inte får någon sjukpenning på den andra halvan utan han måste i stället sälja sitt företag med ofta stora sociala konsekvenser som följd. Konsekvensen blir att den person som har ett tungt arbete, ofta dåligt utbildad och som har stora svårigheter att få ett annat arbete på den öppna arbetsmarknaden av sociala, arbetsmarknadsmässiga och ekonomiska skäl har svårighet att klara sin försörjning. Var detta verkligen lagens intentioner? Självklart skall inte sjukpenning utbetalas, men jag anser att särskilda åtgärder borde komma denna grupp till del. Ett sätt kan vara att utvidga möjligheten att utnyttja rehabiliteringspenning då någon av medicinska skäl inte kan gå tillbaka till sitt gamla arbete eller ta ett liknande arbete. Den lagstiftning som redan finns beträffande rehabiliteringsersättning skulle troligen kunna tillämpas med litet mer vida riktlinjer i anvisningarna från . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att behovet av särskilda åtgärder vid tillämpningen av steg-för-steg-modellen bör ses över.
mot · GL02Sf299 · 1997-10-06 00:00:00 — Allmän tilläggspension, ATP förslag till skatteväxling beräknas medföra ett ökat basbelopp . Allmän tilläggspension, ATP, bör därför tillföras 1999 och 2000. sektorn vid sidan av Allmän tilläggspension, ATP Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräknad fördelning på anslag inom Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten enligt tabell.
mot · GL02Sf3 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:16 , framtiden och mångfalden -från invandrarpolitik till integrationspolitik Regeringen har lagt fram sin integrationspolitiska proposition. Den föreslagna lösningen att renodla integrationsfrågorna under en särskild myndighet är en klar förbättring jämfört med den nuvarande situationen med . Men i samband med finansieringen av den föreslagna nya myndigheten håller det på att hända en olycka: Regeringen föreslår att läggs ner och att dess statsfinansiering på 15 milj.kr. skall flyttas till den nya myndigheten. Jag anser att fristående tidningar på flera språk, och bl.a. på svenska, är utmärkta instrument i den dialog som en lyckad integrationsprocess nödvändigtvis kräver. Här bör man tänka om och ge mera tid för och den nya myndigheten att lägga riktlinjerna för det framtida integrationsarbetet. Bland stiftelsens tidningar finns också den finskspråkiga veckotidningen , som har kommit ut . Finskan har en särställning i som ett erkänt inhemskt språk. Därför måste /Viikkoviesti behandlas som en särfråga. Dessutom har tidningen redan påbörjat att bearbeta sitt innehåll för att kunna bemöta den nya situationen. Att nu lägga ner Viikkoviesti vore att ge kalla handen till den sverigefinska befolkningen som till stora delar består av människor som arbetat hela sitt vuxna liv i och i hög grad varit med om att bygga välstånd. Man kan hålla med om att det inte är statens skyldighet att ge ut en sverigefinsk tidning. Sverigefinnarna skall göra det själva. Men då skulle nuvarande finska del utgöra en grund att bygga på. Statsanslaget för finska del (ca 2 milj.kr. ) bör överföras från det i propositionen föreslagna ändamålet och användas som en grundplåt för en ny tvåspråkig sverigefinsk veckotidning. bör den ha utvecklats till en sådan tidning som är berättigad till normalt presstöd. Då har staten på ett värdefullt sätt fullföljt sitt åtagande i den sverigefinska pressens utveckling där staten har varit aktör . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts och vidtar åtgärder för att särbehandla frågan om /Viikkoviesti.
mot · GL02Sf300 · 1997-10-06 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom tillför utgiftsområdet som fördelas på ålderspensioner till invandrare i stället för socialbidrag med , efterlevandepensioner till vuxna med . Många äldre invandrare får inte folkpension beroende på att de beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl. Dessa pensionärer måste gå till och ansöka om socialbidrag för sitt uppehälle. Det har t.o.m. inträffat att en äldre, pensionerad invandrare tvingats söka socialbidrag för kostnaderna för ett svenskt medborgarskap. Kommunerna ersätts av staten för kostnaderna för socialbidragen, men det tar inte bort det faktum att detta är mycket förnedrande för äldre människor. Socialbidragsnormen varierar och ligger under nivån folkpensionen. I stället borde staten ta ansvar för sin politik och införa folkpension för de pensionerade invandrare som lever på socialbidrag. Flera partier har tidigare lyft den här frågan, och tycker därför att det är märkligt att regeringen inte lyfter den vare sig i integrationspropositionen eller inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. anser att staten ska ta ansvar för de pensionerade invandrare som lever på socialbidrag, och vi har därför avsatt i vår budget för att äldre invandrare ska få sin folkpension. A 2 Efterlevandepension till vuxna har ända sedan förslaget lades fram av regeringen sagt nej till behovsprövningen av änkepensionen. Behovsprövningen är en grundstöt på tilliten och förtroendet för våra generella och obligatoriska socialförsäkringar. De avlidna makarna har redan en gång avstått löneutrymme och betalat in för att deras efterlevande ska få ersättning för det inkomstbortfall som det innebär när en inkomst försvinner. Behovsprövningen riktar sig ensidigt mot kvinnor, och aldrig någonsin har väl någon grupp i samhället fått sin inkomst minskad med så stora belopp. har utvecklat sina synpunkter på behovsprövningen och dess konsekvenser för det generella trygghetssystemet i en separat motion. anser att beslutet att behovspröva änkepensionen måste rivas upp, och vi har för det ändamålet avsatt i vår budget. Med hänvisning till det anförda hemställs att med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: Summa för utgiftsområdet:
mot · GL02Sf304 · 1997-10-06 00:00:00 — Socialförsäkringssektorn vid sidan om statsbudgeten -2 150 000 -4 000 000 -8 237 000 -2 000 000 -3 600 000 -6 100 000 -2 000 000 I motion 1997/98:Sf278 har vi redovisat för våra förslag rörande utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Förslag som innebär att den faktiska pensionsåldern höjs innebär också att utgifterna inom socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten sjunker. Vi har under ett par års tid föreslagit att delpensionen avskaffas. Delpensionen är en form av mellanting mellan förtidspension och förtida uttag av folkpensionen. Den fyller egentligen inget socialpolitiskt mål, utan kan ses som en möjlighet till en lugnare avtrappning inför den egentliga pensionen. Förslag har tidigare funnits att delpensionen skall avskaffas, men har det endast resulterat i att reglerna för rätten till denna pension skärpts. Vi anser dock att delpensionen nu bör avskaffas. Ett avskaffande bör ske innebärande att inga nya ansökningar om delpension godtas efter detta datum. Personer som har delpension skall få behålla denna möjlighet, men inga nya kommer in i systemet. Slutligen innebär våra förslag rörande arbetsskadeförsäkringen (enligt motion 1997/98:So240 av m.fl. (m)), samt de förslag vi presenterar rörande förtidspensioner i motion 1997/98:Sf277 av m.fl. (m) att även socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten berörs. Utöver dessa förslag anser vi att livräntan bör sänkas till för nytillkommande . Detta ger dock inga ekonomiska effekter förrän . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avskaffa delpensionen fr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att livräntenivån i arbetsskadeförsäkringen för nytillkommande skall vara i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten skall vara 130 i enlighet med vad som anförts i motionen.1 1 Yrkande 3 hänvisat till FiU.
mot · GL02Sf6 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:16 , framtiden och mångfalden -från invandrarpolitik till integrationspolitik Regeringen föreslår i propositionen att en ny myndighet inrättas med ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. Myndigheten ska ha det övergripande ansvaret för att verka för lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund samt för att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Myndigheten ska också ha ansvar för att nyanlända invandrare får stöd för sin integration i det svenska samhället. Vidare ska myndigheten följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. är en av mest invandrartäta städer. Andelen utländska medborgare i uppgår nu till och antalet personer med utländsk bakgrund till av befolkningen. Två tredjedelar av alla invånare med utländsk bakgrund i bor i områden som är mer invarartäta än genomsnittet för kommunen (som är ). Inom vissa områden i har av invånarna utländsk bakgrund. Kostnaderna för socialbidrag i är högre än riksgenomsnittet. Invandrare svarar för av Malmös totala socialbidragsbudget. Ambitionen i svensk flykting- och invandrarpolitik är mycket hög när det gäller mottagning och introduktion i samhället. Utvecklingen i kommunerna har varit positiv, så även i . har blivit en mångkulturell stad vilket har medfört stora fördelar. Den stora flyktingströmmen till omöjliggör emellertid ett bra mottagande och börjar leda till ökade klyftor och sociala motsättningar. Vilken kommun som får den nya integrationsmyndigheten har självklart stort symbolvärde. Med anledning av ovanstående framstår som den naturliga platsen för den nya integrationsmyndigheten. Det är nog svårt att hitta någon annan kommun som skulle vara mer lämplig. Att förlägga den nya myndigheten till skulle visa att man från statens sida verkligen tar problemen på allvar. Det skulle ge ett viktigt incitament till en kommun som verkligen arbetar hårt med integrationsfrågorna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som den naturliga platsen för den nya integrationsmyndigheten.
mot · GL02Sf603 · 1997-10-06 00:00:00 — Asylsökande kan överklaga ett utvisnings/avvisningsbeslut i princip hur som helst. Visserligen skall nya skäl ha tillkommit, men detta kan egentligen inte bedömas förrän ny prövning skett. Denna obegränsade möjlighet innebär risker för att man mer eller mindre konstruerar nya skäl med hjälp av de juridiska ombuden, i synnerhet som alternativet i många fall kan vara mycket traumatiskt. Ett sätt att i asylärenden få fram allt underlag och alla relevanta omständigheter är att i lagstiftningen skärpa och förtydliga överklagandemöjligheten. Ingen annanstans i rättssystemet finns denna i princip obegränsade rätt att få sin sak omprövad. Kravet på likhet inför lagen gör att möjligheten att överklaga gång på gång bör begränsas. En sådan begränsning måste avvägas så att den ger största möjliga rättssäkerhet för den asylsökande. Självklart skall relevanta nya skäl kunna prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att överklagandemöjligheten i asylärenden utformas så att reell likhet inför lagen gäller inom rättssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sf604 · 1997-10-06 00:00:00 — Reglerna för tillfälliga uppehållstillstånd restriktiva hållning när det gäller att bevilja turistvisum eller visum för besök av i boende anhöriga är i många fall diskriminerande. Återkommande dyker det upp fall där personer som vill besöka som turister eller för att här besöka anhöriga får sina ansökningar avslagna. Citat från ett avslagsbeslut: praxis i fråga om att bevilja besökstillstånd för lankesiska medborgare är generellt sett mycket restriktiv med hänvisning till den rådande politiska och ekonomiska situationen på . Det finns en uppenbar rädsla från att ge visum till människor som kommer från så kallade eller länder där det är oroligheter. Detta oavsett om dessa personer har en god ekonomi och har kontakter här i landet som kan ta ekonomiskt ansvar, samt ansvar för att den/de visumsökande lämnar landet inom föreskriven tid. Vi har tagit upp den här frågan i en tidigare motion, men vi anser att frågan är av den arten att det finns skäl att återkomma så länge som förhållandena inte förändras. Eftersom utlänningslagen ger utrymme för att uppehållstillstånd får ges till en utlänning som är nära anhörig till i bosatt person eller som annars har särskild anknytning till , så anser vi att det är diskriminerande att negativt särbehandlar människor från vissa länder. Än allvarligare är det att höjer ribban för denna grupp människor, så att inte ens humanitära skäl och garantier om att de anhöriga i står för alla kostnader räcker för ett besökstillstånd. , ett land som säger sig vilja ha goda förbindelser med världens länder och som slagits för att få de , kan inte ha ett regelverk som delar in olika länders befolkningar i två lag. Ett A-lag som kan besöka sina anhöriga och där man är välkomna som turister. Ett B-lag som med sina praxis på alla möjliga sätt försöker stänga ute. Vi anser att det ska tillsättas en parlamentarisk kommitté som ges i uppdrag att studera den praxis som arbetar efter och kommer med förslag till en lagändring som kan förbättra möjligheterna för människor i så kallade att här i landet besöka anhöriga eller besöka oss som turister. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en parlamentarisk kommitté som ser över reglerna för besökstillstånd för anhöriga och turister.
mot · GL02Sf605 · 1997-10-06 00:00:00 — Kunskaper i svenska för svenskt medborgarskap Det är oomtvistat att ett av de största hindren för människor med utländsk bakgrund att komma in på den svenska arbetsmarknaden är bristande eller inga kunskaper i svenska språket. Det är också oomtvistat att svenska för invandrare erbjuds, men att den enskildes aktivitet och deltagande i undervisningen varierar väsentligt. Fler skulle säkert mer aktivt delta i undervisningen om det vore så att det krävdes vissa grundläggande kunskaper i svenska språket för att kunna söka svenskt medborgarskap. Den som söker svenskt medborgarskap tar ett aktivt beslut om avsikten att stanna i . Med ett medborgarskap följer såväl rättigheter som skyldigheter. En individuell egeninsats borde bestå i att ta aktiva steg för att lära sig tala och förstå det svenska språket på vardagsnivå. En miniminivå för svenskt medborgarskap borde vara kunskaper i svenska språket motsvarande grundskolenivå. Lagreglering av detta bör införas, liksom en reglering av på vilket sätt sådana kunskaper skall kunna dokumenteras. En sådan reglering bör medge sådana undantag som är föranledda av den sökandes ålder eller andra särskilda omständigheter som gör det orimligt att hävda kunskapskravet fullt ut. Ett sådant krav för medborgarskap är inte att betrakta som ett hinder utan snarare som ett gemensamt ansvar för samhället och den enskilde. Genom kravet ökar de enskilda individernas möjligheter på arbetsmarknaden, i samhället och i livet i det nya hemlandet. Medborgarskap är inte en fråga om pappersexercis. Det är en viktig symbolisk och reell markering av en djupare relation till . Då är naturligtvis förmågan att tala och förstå det svenska språket en viktig del av den nya medborgarens förutsättningar för att verkligen känna och kunna ge uttryck för denna djupare relation. I många EU-länder, till exempel , , , , och , finns, förutom en hel del andra krav, även krav på att kunna förstå och göra sig förstådd på respektive lands språk för att erhålla medborgarskap. Redan i förarbetena till medborgarskapslagen (1995:382) framhölls att, trots att det inte finns något uttryckligt krav på kunskaper i svenska för att bli svensk medborgare, borde den sökandes kunskaper i svenska språket ges en stor betydelse vid prövning av en ansökan om medborgarskap. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att det för erhållande av svenskt medborgarskap för utländsk medborgare skall införas krav på dokumenterade kunskaper i vardagligt användande av det svenska språket i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sf606 · 1997-10-06 00:00:00 — Före hade polisen ansvaret för att ta emot asylansökningar och göra utredningar. Dessa uppgifter har . Erfarenheterna visar att asylsökande fortfarande väljer att lämna in ansökan efter inresan i . Ofta går det inte att klarlägga varifrån de asylsökande kommer och vilka färdvägar de valt. Dessa problem kan motverkas om i likhet med och får befogenheter när det gäller gränskontroll. Att t.ex. beslut om avvisning med omedelbar verkställighet till första asylland endast förekommit i fem ärenden på visar att det brister i gatekontrollen. Polisen säger sig vara underbemannad på och personal har ingen rätt att genomföra gatekontroller utan kan bara observera och rapportera till polisen vad de sett. är den centrala myndigheten i utlänningsärenden och besitter kunskap och information. Naturligtvis skall polisen sköta gränskontrollen men bör efter samråd med berörd polismyndighet få göra stickprovskontroll vid inomnordisk gräns och gatekontroll vid utomnordisk gräns. Om det skulle behövas tvångsmedel måste personal ges möjlighet att få hjälp av polisen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av utlänningslagstiftningen så att får ökade befogenheter vad avser gränskontrollen.
mot · GL02Sf609 · 1997-10-06 00:00:00 — Den 31/1 1995 lades invandrarförläggningen i ned. Detta betydde för kommunen 120 tomma lägenheter samt ytterligare arbetslöshet. Under hela den tid som förläggningen funnits i kommunen har flyktingarna bemötts på ett mycket välvilligt sätt av kommuninnevånarna. Antalet flyktingar har uppgått till 1 500 stycken. Den sociala miljön har alltså varit god. finns i många flyktingar med tillfälliga uppehållstillstånd. De finns i i avvaktan på att det ska bli fred i deras hemländer, och de ska kunna återvända dit. Det erkänns allmänt att överföring och utveckling av kunskap är den effektivaste biståndsinsatsen. Men för att kunskapen ska kunna överföras till de behövande länderna på ett konstruktivt sätt krävs att den förmedlas av personer med kunskap om vad landet behöver i fråga om hjälpinsatser såväl tekniskt som socialt. De som bäst känner till behoven i sina hemländer torde vara flyktingarna själva. I stället för en passiv väntan på att återvända till sina hemländer skulle dessa i stället ges en utbildning i biståndsarbete, katastrofhjälp m.m., för att sedan kunna fungera som biståndsarbetare i sina egna hemländer. Vi får på så sätt också en tydlig koppling mellan invandrar- och biståndspolitik. I finns möjligheterna att förverkliga dessa idéer genom att på försök starta en s.k. repatrieringsanläggning. I kommunen finns Sida med sina unika möjligheter att ge utbildning i biståndsarbete. I nära anslutning finns räddningsskolan där utbildning kan ges i katastrofhjälp, ett i övrigt väl fungerande utbildarnät, lokaler och lägenheter att disponera, god social miljö samt en politisk vilja att genomföra projektet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en repatrieringsanläggning.