mot · GL02Jo543 · 1997-10-06 00:00:00 — Bioteknik/genteknik - hoteller möjlighetMöjligheten att påverka (eller manipulera) gener i växter ochdjur har utnyttjats av människan i årtusenden. Genomsystematisk avel har genmaterialet i vår boskap förändrats tillatt ge djur ökad mjölk- och köttavkastning. Och alltsedanmänniskan började odla säd genom att så mängder avlikadana frön på samma fält och plocka bort det ogräs de inteville ha, har det genetiska materialet förändrats. Under desenaste århundradena har dock ökad kunskap gjort detmöjligt att förädla husdjur och kulturväxter mer medvetet.Den oerhört snabba utvecklingen inom bioteknikens område har gett osskunskaper och möjligheter att överträda gränser och förändra arvsmassan iallt levande material på ett sätt, som naturen själv aldrig skulle klara av.Forskarna är inne och rumsterar om i de allra minsta bestånds-delarna av levande organismer. Det som sker i forskningslaboratorieroch på försöksanläggningar är kvalitativt helt annorlunda jämfört med denförädling och urvalsprocess som människan alltid ägnat sig åt för att fåhärdigare skördar och större avkastning.Den moderna biotekniken har inneburit stora möjligheter för hälso- ochsjukvårdsområdet, inte minst genom möjligheten att ställa säkrare diagnoseroch framställning av nya verksamma mediciner.Genteknik och miljönEn stor del av dagens genteknikforskning sker för att ta framgrödor, som är motståndskraftiga motogräsbekämpningsmedel. Att göra grödor motståndskraftigamot ett bekämpningsmedel innebär att lantbrukaren kan takål på ogräs, utan att grödan stryker med. I ett kortsiktigtperspektiv kan detta vara en förbättring ur miljösynpunkt. Iett mer långsiktigt perspektiv däremot, innebär detta att ettkemikalieberoende byggs in i jordbruket. Bönderna riskerardessutom att hamna i knät på de multinationella företag somtar fram både grödor och bekämpningsmedel. Eftersom detfinns starka ekonomiska intressen som driver påutvecklingen har samarbetet mellan utsädesbolagen och denkemisk-tekniska industrin intensifierats. Medherbicidresistenta grödor biter vi oss fast i ettkemikaliejordbruk, i stället för att utveckla nya växtsorter,odlingsformer och teknik för att bekämpa ogräs utankemikalier. Om forskningen kring herbicidresistensdessutom tar det mesta av resurserna måste frågan ställas hurdet ska gå för det konventionella och ekologiska jordbruket.I dag kan ingen med säkerhet säga vad motståndskraften mot bekämp-ningsmedel har för inverkan på kulturväxters vilda släktingar. Exempelvishar raps många vilda släktingar, bl a åkersenap. Om dessa ogräs blirresistenta mot bekämpningsmedel kan de bli ännu svårare att komma åt,vilket kan leda till ytterligare ökad användning av bekämpningsmedel.Vad händer med den biologiska mångfalden om genetiskt modifieradeväxter kommer ut i naturen? Bomull kan t ex reproducera sig på 25 metersavstånd och rädisan klarar att föra sina gener vidare på en kilometersavstånd. Det finns många exempel på vad som kan hända när människan,ofta med goda avsikter, försöker omorganisera naturen. Ett välkänt exempelär vad som hände i när man planterade in nilaborre i Viktoriasjöni syfte att förbättra fisket. Den nya fisksorten visade sig vara ettblodtörstigtrovdjur och utrotade nästan hälften av 400 naturliga fiskartervilket har lett till svåra konsekvenser för den traditionella fiskerinäringen.Dessutom visade sig nilaborren vara för fet för att soltorkas på vanligt sätt,och för att kunna förvara fisken måste den rökas varpå man började avverkaomgivande skog.Genteknik och konsumentenEnligt uppfattning har utvecklingen inomgentekniken även kommit att bli en konsumentfråga.Genteknik i samband med livsmedel väcker oro och den oronmåste tas på största allvar.1994 godkändes de första livsmedlen producerade med hjälp av gentekniki och har ytterligare drygt 20 produkter godkänts somlivsmedel. finns genmodifierade livsmedel också iEuropa.Marknadsgodkännandena i EU av herbicidresistenta sojabönor och deninsektsresistenta fodermajsen har lett till en intensiv diskussion om gentek-nikens tillämpningar såväl i som i övriga . Främst hardebatten handlat om de genmodifierade livsmedlens säkerhet och vad gällerhälsa och miljö, märkningsregler, etiska frågor och i viss mån ocksådemokratiaspekten. har det klonade fåret tillkomst lett tillännu mer uppmärksamhet kring bio- och genteknikens möjligheter.En hel del av våra vanliga livsmedel ger upphov till allergier. Med gen-modifierade livsmedel kan risken för fler och även okända allergieröka. Vad händer om man flyttar gener från en art till en annan? De svenskaförsöken att flytta anlag för kyltålighet från fisk till potatis, oroarallergiker.Ingen vet säkert om en potatis som fått en fiskgen kan ge upphov tillfiskallergi. I har det visat sig att en sojaböna som fått en nötgen gavupphov till allergi. Här ställs de etiska frågorna på sin spets, ska man överhuvud taget blanda gener från växtriket med gener från djurriket?Enligt uppfattning, kan genförändrade livsmedel accep-teras endast om det finns en tydlig nytta för konsumenten på lång sikt, dvsom genmodifierade livsmedel inte innebär någon risk för människors hälsaeller för miljön. Produkterna måste ge fördelar för konsumenterna, sombättre smak och mindre belastning på miljön. Vi menar att det måste ställasomfattande krav på utvecklingen av genförändrade livsmedel vad gällerproduktsäkerhet, miljöpåverkan och konsumentinflytande över besluten.Med dagens kunskaper säger nej till genöverföring mellanväxter och djur och nej till överföring av gener som är kända för att ge upp-hov till allergier.Inom forskningen används en s k markörgen för att kontrollera att dengenöverföring man vill åstadkomma har lyckats. är denna markörgenmotståndskraftig mot antibiotika. Det innebär att de plantor därgenöverföringen har lyckats, överlever behandling med antibiotika. De andradör och kan därför sorteras bort från forskningen. Eftersom dessamarkörgener inte har någon betydelse för slutprodukten bör de kunna tasbort. Tekniken finns, men det innebär ytterligare ett kostsamt steg iutvecklingen av grödorna. Det råder ett starkt motstånd från konsumenthållmot användningen av markörgener som gör växter motståndskraftiga motantibiotika. Forskarna saknar f n kunskap om hur antibiotikaresistenta generpåverkar människan, där bör de inte tillåtas som markörgener. Antibiotika,som är ett av våra viktigaste läkemedel, riskerar att bli verkningslöst iframtiden p.g.a. alltför många resistenta bakteriestammar. Enligt Vänster-partiets uppfattning är det därför inte försvarbart att godkänna grödor som ärmotståndskraftiga mot antibiotika.Diskussionen om krav på obligatorisk märkning av genmodifierade livs-medel tog fart i samband med den första importen av modifierade sojabönor.En invändning som framfördes i debatten var att det skulle bli alltförkomplicerat att hålla isär olika grödor i produktionen, att man måste ha olikaproduktionslinjer för genetiskt modifierade respektive inte modifieradesojabönor. Enligt uppfattning är svårigheterna överdrivna förmed modern logistik borde det vara fullt möjligt. Så fungerar det ju f ö redani dag vad gäller KRAV-märkta livsmedel. Märkning av genteknologisktmodifierade livsmedel är inte enbart en konsumentfråga, utan i hög grad endemokratifråga. Det är konsumentens självklara rätt att fritt få välja vilkenmat man vill äta, men då måste informationen på maten vara tydlig, korrektoch pålitlig. Med för märkning av genförändrade livsmedel, dens k Novel Foods-förordningen finns det risk för att endast en bråkdel av allalivsmedel kommer att märkas. anser att genförändradelivsmedel måste ha en heltäckande märkning. Det ska tydligt framgå varförprodukten är genförändrad och vilken ny egenskap den har fått.Genteknik och tredjevärldenEtt motiv för rätten att få använda alla sorters genteknik, ettmotiv som framförs starkare än andra, är att gentekniken kanrädda tredje världen. Genom nämnda teknik ska grödorkunna anpassas för torka och sjukdomar och på så sätt skautvecklingsländerna kunna försörja sin allt snabbare växandebefolkning.Huvuddelen av den genteknikforskning som pågår i världen kontrollerasav transnationella företag i industriländerna och är därmed inriktad på attsvara mot dessa länders marknad och behov. är däremotintressanta som försöksmarknader för att deras klimat gör det möjligt medlängre försökssäsonger och för att basen för gentekniken kommer från denrika biologiska mångfald, som går att hitta där. Majs, ris, socker och kakaoägnas stort intresse av genteknikforskningen eftersom dessa varor har globalkonsumentspridning.Det finns ett starkt kommersiellt intresse från i-ländernas bioteknikföretagatt patentbelägga genetiskt material, som utvecklats under århundraden avbönder i tredje världen och därigenom tvinga in dessa bönder i beroende-förhållande gentemot företaget, som kontrollerar grödan. De lokala variation-erna av växtmaterialen kan komma att slås ut och bonden blir hänvisad till attköpa utsäde till de villkor, som företagen dikterar. I en del fall kan företagenkomma att vara mer intresserade av att utveckla grödor som kan framställas isin helhet i den rika delen av världen, vilket kan bli ödesdigert för exportnäring. har lyckatsframställa vanilj genom cellodling i laboratorier, till en bråkdel av priset förtraditionellt odlad vanilj som huvudsakligen odlas på och för-sörjer ca 70 000 bönder. Dessa riskerar därmed att förlora hela sin utkomst.I syfte att förhindra ytterligare exploatering av genetiskt material fråntredje världen vill att regeringen verkar för en internationellkonvention. Denna konvention bör reglera ersättningsfrågor, äganderätts-frågor och andra rättigheter till länderna i tredje världen, eller till denenskil-de odlaren, för genetiskt material som hämtas från vildlevande organismereller odlingssorter.Genteknik och medicinGenteknikens största framgångar finns inomläkemedelstillverkningen. Ett av flera exempel ärtarmbakterier som fått mänskliga insulingener för attproducera insulin, vilket närmast varit revolutionerande fördiabetesbehandlingen. Genom nya landvinningar inomgentekniken kan alltfler människor med svåra sjukdomar fålindring.En fråga som dock inte förekommer särskilt flitigt i debatten är vad somkan åstadkommas inom transplantationsforskningen. Då det f n är stor bristpå organ för transplantation pågår en intensiv forskning för att få fram organfrån transgena djur. Exempelvis pågår försök med transgena grisar, som kananvändas för att donera organ för transplantation till människa. Försöken gårut på att förändra ytstrukturen på grisens vävnader så att de inte stöts bort avmänniskans immunsystem. Även om syftet är gott så finns det risk för att nyasjukdomar kan uppstå om man sammanblandar arvsanlag mellan människaoch djur.Ur etisk synpunkt uppstår också en rad frågetecken. Är det rätt att "skapa"grisar med förmänskligade organ? Går människans intresse alltid föredjurens? En ytterligare komplikation när det gäller användningen av gen-modifierade djurorgan, är den bristande kunskapen om zonoser, d v s sjuk-domar som smittar mellan djur och människa. Kopplingen mellan BSE påkor och sjukdom är tämligen klar, men saknastillräckliga kunskaper om huruvida det även finns andra sjukdomar somskulle kunna överföras och om risken ökar med transgena djur. P g a fråganskomplexitet krävs tid till eftertanke och öppenhet från forskarhåll innanvidare steg tas.Enligt svensk lag är det förbjudet att göra ingrepp i den mänskliga arvs-massan, ingrepp som sedan kan överföras till avkomman. Rent teoretiskt ärdet alltså möjligt att förändra arvsmassan hos människor, dvs att vi inom ensnar framtid kan komma att beställa både utseende och egenskaper på vårabarn. I ljuset av den debatt som pågår om tvångssterilisering anser Vänster-partiet att varje försök att förädla människor genom att ta bort vissa anlageller lägga till andra, måste avvisas. Detta bör ge regeringen tillkänna.Genteknik och informationEnligt uppfattning är gentekniken varken ondeller god, det är vad man åstadkommer med tekniken sommåste värderas. För att undvika en förtroendeklyfta mellanallmänheten och forskarna behövs en bred samhällsdebattoch ökade kunskaper om genteknikens möjligheter ochbegränsningar. I avsatte staten redan i mitten av1980-talet för att spridainformation och öka kunskapen om genteknik. Över40 000 danskar har deltagit i studiecirklar, möten ochkonferenser. Även i har staten varit aktiv och tagitinitiativ för att få i gång en bred debatt om genteknik.Vänsterpartiet föreslår att anvisas tilluppbyggande av ett informationscentrum för bioteknikfrågori enlighet med det projektförslag som utarbetats av Institutetför Bioteknikinformation.Vänsterpartiet efterlyser en sammanhållen politik för gentekniken, såvälnationellt som internationellt. Beslutsfattare måste våga säga att detta accep-terar vi, men inte detta. Då hade debatten efter händelserna på Huddingesjukhus där det bedrevs forskning på levande kunnat undvikas liksomdebatten om det klonade fåret . Många ställde frågan om det ocksåpågår försök med klonade människor. Här är inte lagstiftningen helt entydig.Regeringen bör få i uppdrag att göra en översyn av nuvarande lagstiftningoch återkomma till med förslag om förbud mot kloning avmänniskor och djur.Genteknik ochkonsumentrepresentationGentekniknämnden som är statlig myndighet inrättades 1 juli1994. Nämnden ska bl a följa den nationella ochinternationella utvecklingen på genteknikens område, bevakade etiska frågorna och ge råd som främjar en etisk försvarbaroch säker användning av gentekniken så att människors ochdjurs hälsa och miljö skyddas. Nämnden består av enordförande, en vice ordförande och 14 andra ledamöter.Ordföranden och vice ordföranden är jurister meddomarerfarenhet, sju ledamöter är riksdagsledamöter och sexledamöter representerar olika forskningsråd. EnligtVänsterpartiets bedömning är det önskvärt att nämndenutökas med en representant för konsumentorganisationernaoch vi föreslår därför att Konsumentråd får plats iGentekniknämnden.Patent på livMerparten av den genteknikforskning som pågår sker hoskommersiella, transnationella storföretag, som drivs avvinstintresse. För att utveckla gentekniken investerarföretagen enorma summor, investeringar som snarare kräverekonomisk täckning än etisk hänsyn. Drivkraften är att få såstor avkastning på insatt kapital som möjligt, detta kanknappast uppnås utan patentering.EG-kommissionen har kommit med förslag till direktiv om rättsligtskydd för biotekniska uppfinningar, det s k patentdirektivet. Enligt kommis-sionens uppfattning är genteknikforskning så dyr och riskabel att den intekan bedrivas utan patentskydd. I förslaget till direktiv anges bl a att funk-tionen av en mänsklig gensekvens måste anges i patentansökan för att ensådan sekvens ska kunna patenteras och att "förfaranden för reproduktivkloning av människor inte är patenterbara".Från skilda håll har det riktats kritik mot direktivet. Många har grund-läggande etiska invändningar mot patent på liv. En annan vanlig invändningär att många av patenten skulle gälla sådant som redan existerar i naturen ochdärför inte borde godkännas som uppfinningar. Många forskare ser en riskmed att livspatent snarare kan fördröja än gynna vetenskapliga framsteg,eftersom det fria utbytet inom forskarvärlden skulle hindras. Bondeorgani-sationer motsätter sig patent därför att det inskränker böndernas kontroll översina produktionsmedel. (Föreslagna undantag gäller bara egen användning).Även miljöorganisationerna är kritiska. De har pekat på risken för ytter-ligare koncentration av makten över växtförädlingen hos kemiföretagen, närgenteknisk växtförädling gynnas ekonomiskt framför traditionell. Djur-skyddsorganisationer invänder mot patentering av djur, dels av etiska prin-cipiella skäl, dels för att djurpatent ofta gäller medicinska djurförsök.Vänsterpartiet instämmer i stora delar av kritiken. Vår principiella hållningär att patent på liv (människor, djur och växter), aldrig kan försvaras ur etisksynpunkt.Regeringen bör i stället verka för en internationell konvention, somförbjuder patent på livsformer. Detta bör ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genöverföring mellan växter och djur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gener som ger upphov till allergier,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grödor som är motståndskraftiga mot antibiotika,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av genförändrade livsmedel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationell konvention,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förändra mänskliga anlag,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om debatt och kunskaper om genteknikens möjligheter ochbegränsningar,8. att till ett Informationscentrum för bioteknikfrågor anvisar i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av lagstiftning vad gäller kloning,10. att beslutar att konsumentråd bereds plats iGentekniknämnden i enlighet med vad som anförts i motionen,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationell konvention mot patent på livsformer.3