mot · GL02U802 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U802av () UppgraderastersjpolitikenHistoriskt har varit ett land som ppnat sig motster. stersjn r ett hav som binder ihop lnderna ochSverige har haft tta kontaker med och t.o.m omfattat lnderp andra sidan stersjn. stersjn har varit en handelsledav stor vikt och drmed en motor fr ekonomisk tillvxt. Frgenerationer svenskar har och den settssom sammanfltade. finns ter frutsttningarna fr attstersjn skall bli ett handelshav, till fromma fr lnderna idess nrhet. De baltiska staterna och r fria och strvarefter integration inte bara i den vsteuropeiska ekonominutan ocks i de vstliga samarbetsorganisationerna. De r pgod vg. och kommer att brjafrhandla om EU-medlemskap. Det markeras att Lettlandoch br finnas med i nsta utvidgningsomgng.Polen r ett av de lnder till vilka Nato utvidgas. sttysklandr redan integrerat i EU och Nato genom samgendet meddet forna Vsttyskland.Sverige mste se den historiska mjlighet som samarbetet ver stersjnger. Naturligtvis handlar det nya stersjsamarbetet mycket om tgrder somutgr frn politiska beslut, men ven integration som stadkoms genomenskilda fretags handel, investeringar och etableringar r minst lika viktigt.Till del handlar det om att vi svenskar mste byta vrldsbild. En del avEuropa som vi vxt upp med att betrakta som totalitr och efterbliven mste igrunden omvrderas. De forna Warsawapaktslnderna kring stersjn haridag en snabb ekonomisk tillvxttakt. Vissa talar t.ex om de baltiska tiger-ekonomierna. ekonomi har under en rad r vxt mycket snabbt.Ryssland har brjat terhmtningen.Fr innebr detta att vi mter en kande konkurrens. Samtidigterbjuder de snabbvxande lnderna vxande marknader fr svenska tjnsteroch produkter. Hur stor nytta skall dra av utvecklingen r i hg gradupp till oss sjlva. Den svenska ekonomin behver moderniseras och en radstrukturella brister korrigeras, liksom de internationella kontakterna msteuppgraderas.Det ligger i ekonomiska och skerhetspolitiska intresse att stdjavra grannar kring stersjn. Skerhetspolitiskt kommer det innebra enmarkant frndring den dag t.ex vinner intrde i EU. Medlemskapskulle inte bara vaccinera , utan ocks innebra ett skydd fr de bdaandra baltiska staterna, mot eventuella angrepp. r redan skerhets-politiskt i hamn, d medlemskap i bde EU och Nato torde bliverklighet. Fr r detta ocks viktigt. Vi lever tryggare med tryggaregrannar. Det r av central betydelse att vstvrldens samarbete med Rysslandvidmakthlls och intensifieras. Det ligger bde i och vrt egetintresse att s sker. fr p inga villkor avvisas och lmnas attensamt mta framtiden. Risken fr smre ekonomisk och politisk utvecklingr d uppenbar, vilket skulle ge grogrund fr social oro, med mnskliga ochpolitiska risker som fljd.Sveriges utrikes- och skerhetspolitik br ha en stark europeisk identitet. Idetta ligger inte bara en ambitis och klar EU-politik, utan ocks en tydligstrategi fr stersjlndernas samarbete och integration. Regeringen saknardessvrre en sdan tydlig och konsekvent strategi. Vad som beskrivs som enny stersjpolitik har lagts fast av , senare slngdes stersj-miljarden in som jsten efter degen. stersjmiljarden presenterades i dens.k sysselsttningspropositionen och syftade inte bara - eller ens frmst - tillatt strka , utan till att skapa jobb i . Det finns ingendjupare sammanhllen beskrivning av regeringens stersjpolitik att tillg.Insatser grs inom ramen fr olika departement. Anmrkningsvrt r attberrda avdelningar p UD uppenbarligen inte fullt ut r informerade om denverksamhet som ligger under Statsrdsberedningen. Inte heller finns ngonaktuell utvrdering av de insatser gjort. Det r drfr svrtatttrnga bakom regeringens politiska deklarationer och avgra vad detverkligen blivit av dem.Den som r intresserad av stersjfrgorna fr utg frn budgetskriv-ningar, srpropositioner, departementens pressmeddelanden, riksdagstrycko.d. Regeringen har f.. utlovat ett informationscentrum om stersj-samarbetet. Viss vergripande information finns att tillg p internet.Percy var kritisk till regeringens stersjpolitik. Inrikt-ningen var bra, men omfattningen fr liten, menade han. Han ville se ster-sjmiljarden tiodubblad och en kraftig utkning av antalet utbytesstudenter.Regeringen br terkomma till med en beskrivning av de insatsersom gjorts, samt en utvrdering av deras effekter.Nationell utvecklingEn ny stersjpolitikI brjan p 1995 lade regeringen en proposition(1994/95:160) dr man sa att en ny inriktning pBaltikumpolitiken lades fast. Det som varit en politik frBaltikum skulle nu bli en politik fr stersjregionen.Baltikum skulle ing i denna politik liksom ochRyssland, och d speciellt S:t Petersburg-, Pskov- ochKaliningradomrdena, liksom . 4 miljarder kronoranslogs /1996, 1997 och 1998. Ca 1,2 miljarderav dessa avsg det frsta, frlngda budgetret. Drtill kom500 miljoner som gick via EU. gavs fr det nyasamarbetsprogrammet: Att strka den gemensamma skerheten runt stersjn genom insatser fratt strka polis och tullvsen, grnsbevakning liksom arbetet mot organiseradbrottslighet, samt arbetet mot smuggling av mnniskor och krnbrnsle.Uppbyggnaden av BALTBAT var viktig i denna del. Att strka demokratin bl.a. genom inriktning p uppbyggnad av rttsstatensinstitutioner, fria media, jmstlldhet och minoritetsfrgor. De svenskapartierna fick medel fr att hjlpa systerpartier. fickmedel fr kulturutbyte och utbildningsprogram. Att frbttra miljn och frmja krnskerhet och strlskydd i . Etttgrdsprogram fr stersjn fanns inom ramen fr HELCOM. Att frmja socialt hllbar ekonomisk omvandling genom en kombineradsatsning p ekonomin och socialfrskringar och arbetsrtt. Stdet varinriktat p erfarenhetsutbyte och kapacitetsutveckling. Den finansiellasektorn i skulle strkas. Exportgarantin hjdes frn 1 till 2miljarder kronor.Dessutom tilldelades EU:s stsamarbete medel. Regeringenvill med detta verka fr att EU-programmen fster kad viktvid stersjregionen.Budgetpropositionen 1996Regeringen har byggt vidare p den inriktning som lades fast1995. gr varje r till det reguljrastersjsamarbetet, varav 300 miljoner kanaliseras via EU-program. , , , och -frst och frmst nordvstra med ,, , Novgorod, Archangelsk, ochKarelen - r prioriterade samarbetslnder. vriga omrdettcks genom frmst multilateralt samarbete. fickLitauen std fr motsvarande 210 miljoner. Fr varmotsvarande siffra , fr 130, frRyssland 100, fr 40 och fr 20 miljonerkronor, allt inom ramen fr stersjsamarbetet. Stdetsstorlek till respektive land varierar dock r frn r.Regeringen pongterade vikten av att stdja de baltiskastaternas och nrmande till EU och att hjlpa dem pvgen mot medlemskap, samt av att knyta och OSSnrmare de vsteuropeiska strukturerna. P senare tid harocks vxt fram som ett viktigare samarbetsland.En speciell samordnartjnst har inrttats p UD fr insatserna fr att hjlpalnderna n EU-medlemskap. Ett eget anslag om 4 miljoner har etablerats frutbildnings- och rdgivningsinsatser i detta avseende. Arbetet rr t.ex.anpassning av lagar, institutionell uppbyggnad, frhandlingsfrberedelseroch utbyte av tjnstemn. Bland annat hlls ett seminarium fr ett 20-tal est-niska regeringstjnstemn . D behandlades frgor som fr-handlingsfrberedelser och EU:s inre marknad. Tanken var att flja uppseminariet med utbytesprogram fr tjnstemn. Mer n av dereguljra medlen fr stersjstd gr via Sida. Sida anlitar i sin tur olikafackmyndigheter fr insatser som krver speciell kompetens. avmedlen gr till EU-programmen PHARE och TACIS. fr 5procent av de anslagna resurserna fr kulturellt och akademiskt utbyte.Resterande medel hanteras av UD. Landstrategier har utarbetats fr deprioriterade mottagarlnderna. Detta innebr inte att en landram harfaststllts, utan landstrategin r snarare ett verktyg fr att styra de svenskautvecklingsinsatserna efter varje lands behov. har tagit sig att underen tiorsperiod fram till r 2002 stlla till frfogande frden baltiska handelshgskolan i . 1997 till 1999 utgr 47 miljonerkronor. 52 miljoner har redan utbetalats . Regeringen lade hgreprioritet vid std till sociala sektorer ssom hllbara socialfrskringssystem.Dessutom skulle en studie av situationen p jmstlldhetsfronten i steuropagras. Den skall ge frslag p tgrder fr att strka jmstlldheten i berrdalnder. P det ekonomiska omrdet syftar arbetet till att stdja marknadseko-nomins institutioner som kredit- och bankvsen och ganderttsfrhllandenfr fastigheter. Budgetret 1995/1996 beslutade fr vrigt regeringen attansl hgst 115 miljoner fr fas tv av det baltiska Investeringsprogrammet,det samnordiska projektet frn 1992.Suvernitets- och demokratistdRedan i propositionen 1994/95:160 lyftes lgnivhoten -med andra ord organiserad brottslighet, flyktingsmugglingsamt handel med vapen och radioaktiva mnen - fram.Srskilt viktigt ansgs stdet till rttsprocessen (polis,klagare, domstol, kriminalvrd och lagstiftning) vara. I1997 rs budgetproposition sgs att det sedan r 1990 harutgtt totalt i skerhetsfrmjande stdtill . Det framgr att de svenskainsatserna fortsttningsvis frmst kommer att ha karaktrenav underhll och uppfljning av genomfrda projekt. Viktenav samarbete mellan stersjlnderna betonas. De svenskainsatserna kommer, i enlighet med vad som betonats itidigare propositioner, att koncentreras till lgnivhoten. Detsgs att samarbetet p frsvarsomrdet kommer att ha enfredstida inriktning, frmst i form av rdgivning ochutbildningsinsatser. Vren 1997 examinerades den frstakullen baltiska officerare i . 17 personer fanns framtill dess i utbildning hr. fick frsvaret iuppdrag att utbilda ytterligare sex personer frn vardera trebaltiska stater till marin- och armofficerare. Utbildningenslngd berknades till mellan tv och ett halvt och tre r.Stdet till BALTBAT r ett av de viktigaste skerhetsfrmjande projektenunder 1997. BALTBAT har f.. frsetts med en del svenska vapen. Fram tilldecember 1996 hade anvnts fr att stdaBALTBAT. D anslogs ytterligare 10 miljoner fr samma ndaml. Under1997 har det svenska frsvaret huvudansvar fr att utbilda BALTBAT:singenjrspluton, reparationspluton och frrdstropp. Vidare r det Sverigesuppgift att vidareutbilda ett lettiskt skyttekompani. Ihop med utbildarSverige bataljonsstaben. Ett liknande samarbete frbereds nu inom marinen,i form av en gemensam flottstyrka fr minrjning och kustbevakning, kalladBALTRON. har fr fjrde gngen rjt minor utanfrBaltikums kust, den hr gngen vid i . har insatsergjorts utanfr 1995 och 1996, och dessutom i tidigare i r.Syftet var dels att ska minor, dels att utbilda den litauiska marinen. Kadettersom utbildats i deltog i arbetet. Rjningen fljdes av litauiska befl.Totalt omfattade operationen sju svenska fartyg och 150 man. I december1996 sldes ett kustbevakningsfartyg till . har tre kustbevak-ningsfartyg och tre rescuebtar verlmnats. fick ett kustbevaknings-fartyg och hade drfrinnan ftt grnsbevakningsbtar fr merskyddade vatten.Regeringen avsatte fr att befrmjaskerheten i stersjregionen, 11 av dessa tillfll fr attutka det baltiska samarbetet. Hittilldags har polisen gjort insatser mot-svarande i , och S:t , och samt FOA fick ocks pengar viddetta tillflle, liksom BALTBAT, enligt TT. Varifrn pengarna togs framgickej. I den skerhetsfrmjande delen rr det sig mer och mer om insatser itredjepelarrelaterade perspektiv, men de tidigare uppgifterna inom tull, polis,rddningstjnst och frsvarsmakt bestr. Den tidigare tergivna proposi-tionen 1994/95:160 betonade vikten av demokratifrmjande tgrder, menocks att de kan gras p mnga olika stt. Folkrrelser och enskilda organi-sationer, vnortssamarbete mellan lnsstyrelser och kommuner, kulturutbyte,hgskole- och forskningssamarbete beskrevs alla som viktiga kanaler,liksom det multilaterala stdet.ver 80 kommuner har de senaste sex ren genomfrt drygt 300 projektinom ramen fr vnortssamarbete. Totalt uppgr dessa till 50 miljoner kro-nor. Enligt budgetpropositionen 1997 har demokratistd kat mar-kant under budgetret 1995/96. Jmfrt med tidigare budgetr har insatsernamer n frdubblats. Enligt regeringens uppskattning kan det demokrati-relaterade stdet under r 1997 komma att uppg till 130 miljoner kronor.Det r dock i s fall ungefr samma niv som /96. SIDA harutarbetat en strategi fr stdet till demokratiutveckling, varp regeringensger sig basera insatserna. I denna ingr bl.a. kontroll och revision ifrvalt-ningen, medborgarutbildning, jmstlldhet och kompetens i media. Manarbetar ocks med frmjande av vl fungerande rttsinstitutioner, std tilldomstols- och klagarvsen, inte minst i ett EU-perspektiv.vrigt nationellt arbetestersjmiljardenEn fond med upprttades fr attunder en femrsperiod anvndas fr att utveckla samarbetet iregionen. Frslaget om stersjmiljarden kom iSysselsttningspropositionen 1996. Insatserna skall kopplastill det svenska nringslivet och ett syfte r att skapa jobb iSverige. I finansutskottets betnkande, 1995/96:FiU15,terges propositionen: "Avsikten r att (stersj)rdetsarbete skall koncentreras till fljande fem omrden: svenskexportindustri, bl.a. avseende livsmedel; energisystem;msesidigt kunskapsutbyte; strkt infrastruktur; samarbetefr att skydda miljn runt stersjn." stersjmiljardenskulle anvndas till projekt i enlighet med detta, sades det.Syftet med miljarden var allts att frmja ekonomisk utveck-ling och tillvxt i stersjregionen, men ocks att frmjasysselsttningen i Sverige.Frn moderat sida avvisade vi stersjmiljarden. Dels drfr att konstruk-tionen - att den skulle hanteras i Statsrdsberedningen vid sidan av vrigaprogram - inte var acceptabel. Dels drfr att statliga subventioner som utgrfr att ka den svenska sysselsttningen knappast kan vara att anse som ettstd till stersjlnderna. Dels drfr att vi i ordinarie budget anvisat en 200miljoner kronor hgre anslagsniv n regeringen fr stdet till nromrdet.Dels drfr att propositionen var oacceptabelt oklar i beskrivningen avstersjmiljardens innehll. Dels drfr att inriktningen - att stdja svenskexport av t.ex. livsmedel till - inte var acceptabel. Trots attnringsutskottets kansli kontaktade departementet gick det inte att utrnavilken typ av std till svensk livsmedelsexport det skulle vara frga om.Enligt sena, muntliga uppgifter skulle skrivningen tydas avse "kunskaps-verfring i allmn bemrkelse inom hela livsmedelskedjan. Det gller t.ex.regler fr djurhllning, hygienfrgor och distributionskedjan. I det fall attdetskall kunna bli frga om std till export av produkter skall det, enligtuppgift,avse hgt frdlade livsmedel." Det r tveksamt om detta verkligen kommervisa sig stmma. Enligt muntliga uppgifter frn , som rsekreterare i statsministerns stersjrd, r de projekt som str infr attbeviljas bidrag sdana dr ett svenskt fretag tar ver nedgngna anlgg-ningar i och med hjlp av statliga pengar bl.a. utbildar personal.stersjmiljarden handlggs i Statsrdsberedningen. Medlen frdelas efterfrslag frn statsministerns stersjrd, som beskrivs nedan. Regeringenfattar beslut om varje enskilt projekt. har avmiljarden beslutats och utbetalats till fljande projekt: mkr Riksantikvariembetet, husrenovering i och 25 Demonstrationsfarm i 5 Tetra , Mejeri i 28 Bussar till 40 Sjrddningsutbildning i Etsland 2 Oljemottagningsutbildning i 2 Ls i D-ln, Kommunfrvaltning i Jelgava, 9 Marinbiologiskt Centrum i 12,5 SweRoad, vgtrafikprojekt i 13,5 SwedAvia Flygledning i 15,5 , turbinflyttning 25 i (USA-projekt) 10 Miljprogram i 25 Visbystipendier 120 Katastrofprogram fr 50Summa: 382,5Utver dessa projekt finns en rad andra under beredning ochfrhandling:- Fyra livsmedelsprojekt i -- , kvarn och bageri i -- Strkelse, strkelsefabrik i -- Sknemejerier, mejeri i Litauen- Fem projekt- Fjrrvrme i NV (eller Novgorod)-- Rkgasrening i -- Fjrrvrme i -- Energitgrder i -- Vattenrening och avlopp i Kaliningrad- Fjrrvrme i Lneprogram fr mindre fretag i IT-projekt, bredbandskabel , vgtrafikprojekt i och LettlandI praktiken r hela miljarden intecknad, uppgergeneraldirektr . Han uppger f.. spontant isamtal att det r omjligt att gra berkningar p antaletsysselsatta i varje projekt. Det r den lngsiktiga effektensom r det intressanta. Min tolkning av detta r, att det visaratt regeringen knner sig pressad att visa att projekten gerresultat i form av fler arbeten i , inte minst eftersompengarna anslogs i sysselsttningspropositionen. Det visarocks att Moderata samlingspartiets kritik var brig. Attstda projekt i andra lnder fr att ka det egna landetssysselsttning leder fel. Den moderata linjen, att anvisa etthgre ordinarie anslag fr stersjsamarbete, hade varit enbetydligt effektivare tgrd fr att stdja utvecklingen runtstersjn.Statsministerns stersjrdStatsministern har upprttat ett statsministerns stersjrd,ett rdgivande organ som skall samordna och utveckla densvenska stersjpolitiken. Rdet saknar beslutsfunktioneroch skall fungera som diskussionsforum fr statsministernnr det gller stersjfrgor. Vidare skall det vara en arenafr ledning, avrapportering och vergripande samordning avstersjrelaterad verksamhet som Regeringskanslietbedriver. Rdet arbetar fr att ka det svenska engagemangetinom livsmedelssektorn i andra stersjlnder, attstersjlndernas energisystem skall knytas samman, att flersvenskar skall lra sig i sammanhanget relevanta sprk ochatt skall kunna erbjuda studiemjligheter fr flerstudenter frn stersjlnder, att infrastrukturen istersjlnderna skall strkas, inte minst vad gllerbetalningssystemen. Dessutom arbetar man med miljfrgor.Mellanstatligt arbeteVisbyprocessenI hlls under svenskt ordfrandeskap ettregeringschefsmte i , inom ramen frstersjstaternas rd. Samtliga stersjstater, , Islandsamt ordfrande ochdvarande ordfrande i Europeiska rdet resulterade i ett vidgat samarbete inom tre omrden: kade mellanfolkliga kontakter och strkande av demokrati, ekonomiskt samarbete, frbttringar av miljn.Enligt Gran information i stdde mtetde baltiska staternas och EU-nrmanden, samtmenade att EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal medRyssland skyndsamt borde ratificeras. Vidare framkom iVisby att medborgarnas skerhet skall frstrkas genom attsamarbetet mellan polis, tull, grnsbevakning ochimmigrationsmyndigheter samt rddningstjnsternafrbttras. Mtet pekade ocks p behovet att pskyndagrnspassage- och tullprocedurer mellan lnderna och att detmellanfolkliga samarbetet vad gller studentutbyte,samarbete mellan utbildningsanstalter och kulturutbyte brutkas. Under mtet sattes som ml att msesidigt erknnamedlemslndernas respektive universitetsexamina. Dessutomunderstrks behovet av att ka samarbetet p energi- ochkrnskerhetsomrdena.Mycket av det som sades p mtet var redan prioriterade delar i svenskstersjpolitik. Enligt information innebar Visbymtet dock att EUnu accepterat stersjsamarbetet som en legitim regional samarbetsform ochatt EU str bakom samarbetet. hvdade att var berett att intaen ledande roll i stersjsamarbetet.stersjgruppenGran gavs i i uppdrag att koordinera detvidare stersjsamarbetet. Han inrttade d - eftersomstersjrdet saknade fast sekretariat - stersjgruppeninom Statsrdsberedningen. Den skall ge tekniskt ochadministrativt std till stersjrdets ordfrandeland och haransvar fr det mellanstatliga samarbetet. stersjgruppenskall st fr samordning och kontakter mellanregeringscheferna i regionen och fr kontakter ochsamordning med . Drtill kommer attgruppen r delaktig i genomfrandet av EU:sstersjstrategi. Inom EU-kommissionenssamarbetsprogram fr st- och finns delarsom gller grnsverskridande regionalt samarbete inomstersjregionen. Detta gller PHARE fr ochCentraleuropa samt TACIS fr vriga OSS-stater ochRyssland. Ansvaret fr att frverkliga stersjstaternas rdsbeslut ligger dock p respektive fackdepartement. UD skallsamordna agerandet.Kalmarmtets handlingsprogramI hlls den femte ministerrdssessionen, dr etthandlingsprogram antogs. Detta program byggde i sin tur pVisbydeklarationen. Avsikten var att visa frdriktningen frsamarbetet infr . Tanken var att besluta en radkonkreta insatser inom de tre huvudomrden fr samarbetetsom tidigare lagts fast.Handlingsprogrammet sades syfta till att ka mellanfolkligt samarbete ochden medborgerliga skerheten, pskynda ekonomisk utveckling och integra-tion och frstrka miljskyddet i regionen:1. kade mellanfolkliga kontakter och medborgerlig skerhet. Mellan-folkliga kontakter och demokrati r grunden fr samfrstndet runt ster-sjn, sgs det. Jmlikhet mellan kvinnor och mn skall frmjas. Dialogmellan kommuner skall uppmuntras. Samarbetet skall strkas mellan respek-tive sj- och flygrddning, polis, kustbevakning, tull och grnsbevakning.Metoder fr att gemensamt bekmpa organiserad brottslighet skall utvecklas.Studentutbyten skall stimuleras och satsningen skall kas p EuroFaculty, ettsamarbetsorgan fr hgre utbildning i frmst . Det rr sig om ettntverk av universitet som har som centrum. Frn vren 97ingr ven i detta. En juridisk hgskola i frbereds, psvenskt initiativ. Det kulturella utbytet skall stimuleras.2. Mlet r att regionen skall bli en dynamiskt ochkonkurrenskraftig region med hllbar tillvxt. Frihandeln skall utvecklas,heter det.De baltiska staternas EU-integration kommer att stimulera handel ochinvesteringar. Ocks relationen mellan och r av avgrandebetydelse fr omrdets utveckling. Anstrngningar fr att utveckla transport-korridorer och vattenvgar skall gras. Via Baltica frn tillWarszawa och Via Hanseatica frn till skall frmjas.I det frstnmnda fallet satsas 145 miljoner ECU under fem r. I det andrafallet grs frberedelser fr att genomfra projektet. Std gavs till attfullflja frstudien fr Baltic , fr att koppla samman elnten iregionen, s snart som mjligt. Ytterligare tgrder br gras fr att frbttrakrnskerheten i , Sosnovyi Bor och Kola, menade man.3. Miljn i stersjomrdet. Att terstlla ekologisk balans r en av deviktigaste uppgifterna fr lnderna i regionen. Miljprogrammet frnRonneby 1990 skall uppdateras och strkas under ledning av det finskamiljorganet HELCOM och i samverkan med kommissionen. Vattenkva-liteten i floder och sjar skall frbttras. Projekt fr att sanera miljproblemorsakade av militr aktivitet i de baltiska staterna, och krvs.Jordbrukets roll i miljfrstringen och vikten av en sammanhllen fiske-politik pongteras, liksom att vrn av miljn mste integreras i jordbruks-politiken framgent. vergdningen av stersjn mste reduceras s attekologisk balans ns. Ett mte hlls i med sikte patt skapa en regional fr regionen under 1998.Aktionsgruppen mot organiseradbrottslighetVisbymtet beslt att inrtta en aktionsgrupp under svensktordfrandeskap fr att bekmpa den organiseradebrottsligheten i stersjomrdet. Ordfrande fraktionsgruppen r statssekreterare skall lgga fram en rapport om sitt arbete tillett mte /. Det finns tydligen ettomfattande material frdigt p , men detr enligt shuvud p oklart omdet kommer att slppas nu eller om man vntar till rsskiftet.Det r svrt att veta vad gruppen har uppntt. Detfinns endast ml och deklarationer frn tiden fr gruppensinstiftande att tillg, tillsammans med muntlig informationom enskilda operationer som genomfrts. En sdan operationvar nr nrmare amfetamin togs hrfrleden i engemensam/koordinerad tgrd.I gruppen sitter regeringschefernas personliga representanter. Gruppensarbete har utgtt frn redan existerande strukturer fr samarbete och bilateraltsamarbete. Syftet har, enligt muntliga uppgifter, inte varit att upprttadeklarationer utan att frdjupa redan befintligt samarbete fr att n ettfungerande operativt samarbete. Det ttonde mtet hlls i mitten av maj.Beslut om operativa och konkreta tgrder lr d ha fattats om:1. Frbttrat och utkat utbyte av information. Man har etablerat speciellakontaktpunkter som bemannas dygnet runt. Ett kommunikationssystem somheter Baltcom har etablerats. Det baseras p det existerande x-400 Interpol-systemet. Man arbetar med kryptering av elektronisk post.2. Gemensamma konkreta och operativa tgrder och aktioner. Det rr sigt.ex. om tgrder mot illegal invandring, stulna bilar och pengatvtt.3. Man diskuterar t.ex. vittnesskydd. Lndernasriksklagare trffades fr frsta gngen i , och en andragng i fr att ta fram frslag om msesidig assistans.4. Vissa underskningar, utbildning och annat samarbete. Man vervgernya stt att byta information om illegal invandring och flyktingsmuggling.Seminarier om amfetaminrelaterade frgor kommer att hllas.