mot · GL02U625 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U625av m.fl. (mp) HistorikKosovo med sina var enautonom provins innanfr den fd jugoslaviska federationen. Iett omrde lika stort som Skne bor 2,1 miljoner mnniskor(uppsk. 1994), varav icke-slaviska albaner,ttlingar till antikens illyrer. av befolkningen bestrav slaviska serber och montenegriner, medan 2 procentbestr av zigenska familjer, turkisktalande och vriga.Huvudstaden har c:a 150 000 invnare.Den frsta jugoslaviska frfattningen frn 1946 indelade landet i sexrepubliker och tv autonoma enheter, som autonom provins, medJugoslaviens ungerska minoritet, och Kosovo som autonom region. Frst1963 blev Kosovo jmstllt med med tilltelse till ett egetlokalparlament och rttsinstanser. Efter oroligheter 1968 uppndde Kosovostatus som autonom provins och fick tilltelse att ppna ett eget universitet,egen nyhetsfrmedling, kulturella institutioner, skolor och kunde anvndaden albanska flaggan. Genom den jugoslaviska federationens grundlag 1974skrades lokal autonomi och Kosovo fick representation i alla federala fora.1981 brt vldsamma oroligheter ut till fljd av en hastigt vxandearbetslshet och regional underutveckling i Kosovo. har omrdetprglats av oro, blodiga sammandrabbningar och massarresteringar. 1988gick nationalister ut i massdemonstrationer i med krav p enbegrnsning av Kosovos autonomi, varvid autonomin upphvdes ochundantagstillstnd infrdes. Detta utlste omfattande protester i Kosovo, somkulminerade i en generalstrejk . Efter detta har Kosovoutvecklats till ett apartheidliknande samhlle, dr det albanska folket byggtupp ett parallellt sjukvrds- och utbildningssystem efter att ha avvisatundertecknandet av serbiska lojalitetsfrklaringar.1991 frklarade kosovo-albanerna Kosovo som en sjlvstndig republikefter en folkomrstning, dock utan godknnande frn vrlden i vrigt, ochIbrahim Rugova blev dess president. Rugova har accepterat ,men den albanska befolkningen i krver att tminstone den status avautonomi som bervade dem ska terinfras.ApartheidSedan 1981 har man i Kosovo oavbrutet levt underundantagslagar, som i princip har frlngts automatiskt avdet serbiska parlamentet varje verksamhetsr. Revolten 1981ledde till att den gamla albanska partisanledningen byttes utoch nya krafter sattes in fr att stabilisera lget. De nyaalbanska partiledarna mtte dock misstro bland folket ochundergrvdes ocks mlmedvetet av den serbiskaregionalregeringen, som ville komma till skott fr attupphva autonomin. r 1988 satte delar av den nyaprovinsregeringen i Kosovo i fngelse, under anklagelsen attde understtt en internationellt uppmrksammadgeneralstrejk i Kosovos gruvdistrikt. Samma r insjuknadec:a 7 000 elever i landets skolor i en massfrgiftning, somenl. utlndska toxikologer hade orsakats av en kontrolleradanvndning av det kemiska stridsmedlet och/ellerTabun. Albanerna beskyllde fr att ha planerat ochgenomfrt frgiftningen som en varningssignal riktad motden albanska ledningen.Belgrad frnekade pstendet internationellt, men kllor i Kosovoavsljade att militren hade flera lager med kemiska stridsmedel i Kosovooch att man inte skulle tveka anvnda dem vid eventuell krigsutveckling. r1989 upphvde det serbiska parlamentet under ledning av den auktoritreSlobodan autonomi. Beslutet fregicks av en skrpningav undantagslagarna. Det kosovariska parlamentet omringades av trupperoch ledamterna tvingades rsta fr att upphva sin autonomi. Samtidigtskedde en militr urladdning i Kosovo, trupper och stridsfordon forslades tillKosovo under synliga former, fr att avskrcka frn missnjesyttringar.Enligt uppgift frn Kosovos oberoende fackfreningar blev lite drygt160 000 mnniskor arbetslsa. Det minimala jugoslaviska frskrings-systemet var och r knutet till arbetet, vilket innebr att de arbetslsa ocksbervades sina frskringsfrmner. Man frlorade rtten till motsvarandeminimal a-kasseersttning samt till socialbidrag. ver 270 000 barn utesltsur socialfrskringssystemet och tiotusentals familjer frlorade sinabarntillgg.Massuteslutningen ur socialfrskringssystemet drabbade folkhlsan hrt ilandet. Hlsovrd, lkarvrd och mediciner som tcktes av frskringarnablev ouppneligt dyra fr gemene man. Situationen frvrrades avmassavskedanden inom hlso- och sjukvrden, som likt dem inom andraomrden riktades enbart mot den albanska majoriteten. Tusentals albanskalkare, skterskor, sjukvrdare och annan personal, lite av landetshlso- och sjukvrdsanstllda, avskedades utan ersttning. Frsmringarnafick lngtgende konsekvenser. r 1990 fick 12 000 kvinnor hjlp av hlso-och sjukvrden vid fdslar, r 1993 var siffran nere p 7 600. Albanskakvinnor mste fda hemma, utan tillbrlig hjlp och lkartillsyn.Barnddligheten i Kosovo var r 1995 hgst . I Kosovoidag finns 1 barnlkare per 24 000 barn och en kvinnolkare per 11 000kvinnor. har strax under en halv miljon albaner ngon gnglidit av infektionssjukdomar, varp 1 832 med ddlig utgng!Den epidemiologiska situationen r dramatisk med sjukdomar som tyfus,dysenteri och TBC p uppgng, efter att ha varit utrotade iratal. Undervisningen p albanska r ett annat omrde som drabbats hrt.Universitetets 13 fakulteter och alla hgskolor, 61 gymnasieskolor och 21grundskolor stngdes av myndigheterna, eftersom undervisningen palbanska ansgs underblsa den albanska nationalismen. Tusentalsskolpersonal avskedades utan ersttning. Skolprogrammen ndrades tillserbiska, dr barn fr lra sig serbisk kultur och historia. De vergivnaskolbyggnaderna vaktas av bevpnade serber och har i vissa fall frvandlatstill militra observationspunkter. Folkbildningen har lidit enorm skada avutvecklingen; undervisningen som bedrivs i albansk regi uppvisar litedrygt bortfall p grundskoleniv, bortfall p motsvarandegymnasieniv och p universitetsniv. Drygt 50 000 albanskaelever, 2 184 lrare och 62 universitetsprofessorer befinner sig ilandsflykt, vilket drnerar de knappa albanska resurserna i Kosovo. TV- och radiosndningar p albanska har stoppats. snder denstatskontrollerade TV:n i Kosovo barnprogram palbanska. All vrig TV- och radioproduktion samt all biografproduktionvisas p serbiska eller versatt till serbiska, trots att avbefolkningen i bara frstr albanska. Pressen har decimerats radikalt. Rilindja, den enda dagstidningen palbanska i f.d. , frbjds tillsvidare 1990 och f.n. finns ingatecken om att den skulle tilltas igen. Rilindjas tillgngar beslagtogs ochfrflyttades till , inklusive dess moderna tryckeriutrustning.Myndigheterna sinkade genom frbud eller svrare utgivningsregler tiotalsveckomagasin och mnadstidskrifter inom information, kultur, konst ochfacklig verksamhet. Journalister och annan personal kastades ut utanersttning, ofta under utomordentligt brutala former och av uniformeradepoliser. i Kosovo r Bujku (Bonden), f.d. veckobladfr Lantbrukarnas riksfrbund. Som en direkt fljd av terrorpolitik i Kosovo har drygt 360 000albaner flytt landet. Massflykten har ntt sdana proportioner att den medrtta kan betecknas som en landsplga, och det av serber frbjudnakosovariska parlamentet har ett permanent utskott som sysslar medutvandringsfrgan.Information en nyckel tillfredDen albanska frihetsrrelsen i Kosovo har medvetet valt attsatsa p tre omrden fr att n sina nationella ml, nmligeninformation, utbildning och hlso- och socialvrd. Dessaomrden har man ansett r viktigast att bygga upp, om manvill f till stnd en fredlig lsning av krisen i landet. Detalbanska informationsutfldet om Kosovo bestr av:periodiska underrttelser samt srskild information. De periodiska underrttelserna om Kosovo ges ut dagligt, ,mnadsvis, kvartalsvis, halvrsvis och rsvis. Informationen samlas runt om iKosovo av rrelsens lokala frgreningar och oberoende mnniskortts-grupper. Den samlas i huvudsak i tv centra, hos Kosovo Information Center,KIC, som har kommit att spela rollen som landets informella nyhetsbyr,samt hos , ,som r en politiskt oberoende och internationellt erknd mnniskortts-organisation. Bda sammanslutningarna har sitt respektive ste i huvud-staden . Den strsta delen av det albanska informationsutfldet frn Kosovopasserar via Centre d'Information med ste i Genve, dr det klassificerasoch vidarebefordras till , internationella MR-sammanslutningar och andra organisationer i omvrlden. Kosovosinformationskontor existerar f.n. frutom i ven i , ,, , och . I verkar , , som har i stort samma funktion. Informationen nrut ven till den albanska frskingringen i omvrlden, som spelar ennyckelroll i sammanhanget. Denna fljer bl.a. ven albanskasatellitsndningar, som kan ses i hela Vsteuropa. KIC utger dagligennyheter p albanska och engelska samt Kosovo Weekly med frmst nyheteroch ibland ven kortare kommentarer p engelska. Hos den kosovariskaallmnheten tnjuter KIC en srskild stllning och dess uttalanden mottasoftast som det albanska etablissemangets officiella stllningstaganden.CDHRF utger oberoende rapporter om mnniskorttssituationen i Kosovo.Organisationens sakuppgifter anses som fullt tillfrlitliga och citeras ofta avamerikanska State Department, FN:s MR-kommissioner och skilda NGO-grupper i omvrlden. Dessutom ger ven Centre d'Information i Genve utegen bulletin med nyheter och kommentarer frn och om Kosovo pengelska, franska och tyska. Den srskilda litteraturen om Kosovo r tyvrr n s lnge oftast palbanska. Dit hr en mngd bcker om Kosovos och albanska folkets historiafrn antiken till nutid, viss etnografisk litteratur etc. Det finns dock venbegrnsade utgvor p andra sprk, oftast p engelska, som rr t exsituationen fr srskilt utsatta mlgrupper i Kosovo, exempelvis kvinnor ochbarn, pensionrer eller journalister. Dessa utges oftast i ett begrnsat antaloch frsvinner fort, p.g.a.. det stora internationella intresset kring Kosovo. Syftet med informationen r sjlvfallet att sprida kunskap om verkligheteni Kosovo. Den har ven syftet att motbevisa effektivapropagandamaskineri, som grna vill vinna tid genom att framstllaKosovofrgan som invecklad och svrbegriplig. Serbiska parlamentet anslogfrra verksamhetsret flera hundra miljoner till propaganda om Kosovo,inklusive litteratur p flera vrldssprk och pkostade massmediajippon.Kosovo r stndigt freml fr kontinuerliga utspel i , som har tillmlsttning att bekrfta officiella pstenden, senast framlagt av RFJ:s nyepresident , att albaner "ga de mest avancerade rttigheterna iEuropa".UtbildningUtbildningen r ett annat omrde mot vilket albanerna riktatsina insatser. Efter de serbiska myndigheternas brutalaingripande mot det kosovariska utbildningsvsendet blev detklart att albanerna stod infr valet att acceptera de serbiskaskolprogrammen, och drmed nationell och kulturellassimilation, eller att i fortsttningen bli ett land avanalfabeter. Utvecklingen blev dock inte som hade tnkt sig. Det albanskasvaret blev ett strlande bevis p hur nationell stolthet, solidaritet ochsjlvuppoffring hos ett litet folk som kmpar fr sin frihet kan visa sigstarkare n den raste vermakt. Det finns c:a 500 000 mnniskor iKosovo som p ett eller annat stt, som lrare, personal eller elever, aktivtdeltar i den albanska upplysningskampen i frihetsrrelsens regi.Utbildningssystemet innefattar samtliga stadier, frn grundskola tilluniversitetet. Undervisningen sker i privata hus, som mnniskor solidarisktuppltit till skollokaler, i ambulerande lrarteam och i ett stort antalsammanslutningar som kmpar mot analfabetism hos srskilda grupper,exempelvis kvinnor och fattiga bnder. Detta utbildningssystem r helt utom kontroll fr de serbiskamyndigheterna. Den grundar sig p en tradition av illegal undervisning palbanska, som har rtter frn den turkiska tiden, d det albanska sprket varofficiellt frbjudet. Kosovo har en rik tradition i albansk kulturhistoria,bl.a.var det i Kosovo som den frsta kyrkoboken p albanska utgavs, r 1555.Hos albaner ser man, paradoxalt nog, dagens serbiska frbud ochrestriktioner mot sprket som en fortsttning p den gamla turkiskaassimilationspolitiken, denna gng med slaviska frtecken. I skrivande stund pgr konsultationer i Prishtina infr en stor albanskprotest till std fr skolan, som planeras ga rum i brjan p oktober. Bakominitiativet str Prishtinauniversitetets studentkr, och initiativet harhittillsftt std av samtliga viktigare instanser i det albanska samhllet. Protesternakan komma att anta olika former, frn fredliga marscher till generell strejk,klockringning m.m. och, beroende av senare beslut, komma att f std i formav stdmanifestationer ven i utlandet, dribland ven i Sverige.Hlso- och socialvrdenKriget i f.d. , varit mer eller mindreppet aktivt involverat, samt serbernas koloniala attityd motalbaner i synnerhet har lett till att levnadsstandarden iKosovo har sjunkit drastiskt. Massavskedandena frn jobbetoch uteslutningarna frn det minimalasocialfrskringssystemet i Kosovo i brjan p 1990-taletriktades uteslutande mot den albanska befolkningen. Som enfljd ndde den etniskt motiverade arbetslsheten i Kosovounder ren 1990-1994 stundom uppemot drastiska ,med kraftig ekonomisk tillbakagng, misr och fattigdomsom fljd. Kosovo r allra fattigaste region. Det r den regionsom har den hgsta nativiteten och den yngsta befolkningen; trots denskyhga barnddligheten p makalsa uppgr genomsnittsldernidag till 24 r. Barnen ses som en frskring och en rikedom hos dendiskriminerade albanska befolkningen, men de stora familjerna innebrocks ett allvarligt frsrjningsproblem. I kombination med den strukturellasegregationen och en politiskt ytterst orolig omgivning, riskerade Kosovossociala och ekonomiska vndor i brjan p att bli gnistan somsatte eld p hela regionen.Trots att problemet fortfarande fr anses akut, har det kosovariskasamhllet nd lyckas att ta itu med de inledande hlsomssiga ochsocioekonomiska problemen p sin vg. Hr har albanska folket ftt enovrderlig hjlp av en gammal allierad, nmligen den katolska kyrkan.Utan att engagera sig ppet politiskt i skeendena i Kosovo har den katolskakyrkan, genom att dela med sig av sin rika tradition avsocialt arbete, nd lyckats spela en nyckelroll iuppbyggnaden av en socioekonomisk grogrund fr detkosovariska samhllet, trots avsikter att sl undanftterna fr allt organiserat samhllsliv i Kosovo. I det f.d.Jugoslavien frbjds inte kyrkan, utan den levde ett tynandeliv tillsammans med de andra religisa samfunden. Krigetoch landets snderfall har kat utrymmet fr kyrkansbarmhrtighetsinsatser i hela f.d. , s ocks iKosovo. I fallet Kosovo, dr de katolska kyrkorna samlaralbaner och ortodoxa serber, har de katolska prsternasuppriktiga sociala engagemang ftt den effekten, att den harblivit till ett starkt std fr albaner i kampen mot Belgradsdolda ekonomiska krig mot det kosovariska samhllet. Katolska kyrkans engagemang i Kosovo sker genom det katolska ModerTeresa Barmhrtighetssllskapet. Moder Teresasllskapet, som ftt sitt namnav den bermda albanska Nobelpristagaren, har sina centraler ellerambulerande team verallt i Kosovo, frn stora betongfrorter till Prishtinatill de mest anonyma smbyarna i nordstra . Man samlarsolidaritetshjlp, vertaliga klder, vl ingngna skor som inte passar lngreetc frn alla hll i Kosovo, och skickar dem vidare till ndlidande. Mansamordnar kampanjer mot analfabetism, driver barn- och mdravrds-centraler och delar ut det kosovariska "socialbidraget", U.S. $ 10/mn. iklder och matfrndenheter. Moder Teresasllskapet fr hjlp av bl.a. , enamerikanskgrundad barmhrtighetsorganisation, samt av , denkatolska humanitra organisationen. I samarbete med dem har Moder Teresainlett en satsning inom barn- och mdravrden i Kosovo, med mlet attbringa ner barnddligheten i landet. Som ett led i kampanjen ppnade man ivras ett jmfrelsevis vlutrustat frlossningscenter i huvudstaden ,dr albanska kvinnor kan fda barn i nrvaro av albanska lkare ochsjukvrdspersonal. En annan satsning r projektet , som syftar att ka motivationen fr attutbilda flickorna i Kosovo. Inom detta projekt samarbetar Moder Teresasll-skapet ven med albanska kvinnoorganisationer som haft utbyte med och harftt std, utbildning och material av svenska organisationen tillKvinna.IdrottEfter folkomrstningen 1990 brjade albanerna attorganisera sig inom idrotten. finns 650 idrottsfreningarinom 22 idrottsgrenar under ledning av OS-kommittn ochKosovos idrottsfederation. Ca 135 000 idrottsmn idrottarutan att ha egna lokaler. fanns lokaler ochanlggningar men serberna krde ut albanerna. De vartvungna att organisera sig och skapa sina egna mycket enklaanlggningar (kllare och garage). Oavsett frtrycketfortstter kosovoalbanerna att hlla idrotten vid liv. Serbiskapoliser avbryter ofta idrottsvningar och fngslar iblanddeltagarna. kar kraven bl a frn studenterna p att ter ftillgng till idrottslokalerna. Kosovo har haft flera OS-medaljrer och andra framstende idrottsmn, mest iindividuella sporter. De flesta av dessa har lmnat landetoch tvlar fr andra lnder eftersom de varken har mjlighetatt trna eller tvla i Kosovo. En kosovoalban tog brons iboxning vid i . OS-kommittn sker nu std hosandra lnder fr att kunna tvla internationellt. Bl a harkontakter tagits med Riksidrottsfrbundet i och medden svenska OS-kommittn.SammanfattningSammanfattningsvis kan man pongtera att man blandalbaner anser att Kosovo f.n. befinner sig p vg ut ur denbrytningstid, som vanligtvis intrffar sedan ett land utropatsin sjlvstndighet och sitt uttrde ur en internationellterknd statsformation. Albanernas projekt om Kosovogrundar sig konsekvent p tre grundprinciper: Kosovo har sina klart definierade grnser, som inte r freml fr etniskadisputationer mellan de albanska och serbiska folkgrupperna. Kosovo har i kraft av sin etniska srart ocks haft en klartdefinierad frfattningsmssig och juridisk srstllninginom den gamla jugoslaviska federationen, som Belgradbevisligen valt att inte respektera. Genom att degraderaKosovos stllning i federationen p ett juridiskt lagvidrigtoch moraliskt synnerligen frkastligt stt har Belgradfrverkat sina rttigheter ver Kosovo, dr serberna venannars alltid utgjort en liten minoritet och ansetts somockupanter.Kosovo skall bli en demokratisk stat fr alla medborgare,med ppna grnser mot bde och ; Kosovoskall vara en demilitariserad och militrt neutral stat.Albaner har sagt sig vilja bevara de gamla ortodoxakyrkosten, som de ser som Kosovos kulturskatt. Man harven sagt att Kosovo kommer att frbli ppet ochdemilitariserat, vilket i princip betyder att albaner r bereddaatt lta ha mjlighet att sl vakt om sina intressen iKosovo ven i fortsttningen. Vidare sger albaner att de villbehlla den serbiska utbildnings- och yrkeskompetens, somanses oerhrt viktig fr att bygga upp det nya Kosovo. Drfrhar man i frfattningen frskrat lokala serber ett avgrandeinflytande p landets affrer. I Republiken tar man avstnd frn den balkanskafrtryckartraditionen mot minoritetet genom ett lagstiftatfrbud mot att anvnda uttrycket "minoritet" i relation till delokala serberna.NaturresurserDen knsliga frgan om Kosovos naturresurser, somsjlvfallet utgr en central del i problematiken, kan lsasgemensamt mellan och , exempelvis genomfrmnliga avtal som tillfrskrar tillgng till sin delav landets resurser ven i fortsttningen.Torterade och ddaF.n. verkar dock ha slagit dvrat till nr det glleratt hitta en acceptabel lsning p Kosovofrgan. Belgradskompromisslsa hllning i Kosovofrgan utgr detstrsta enskilda hotet mot freden i denna del av . I enCDHRF-rapport fr tidsperioden fr.o.m. januari t.o.m.augusti i r, som delvis citeras av ,uppges det att de serbiska myndigheterna i gjort sigskyldiga till sammanlagt 2 122 fall av brott mot mnskligarttigheter. Frn har 25 albaner ddats,varav 2 efter omfattande och svr polistortyr. 14 mnniskoruppges ha ftt skottskador av polisen.CDHRF har dokumenterat 333 fall av polistortyr mot anhllna, som sedanofta frstts p fri fot utan att ha delgivits misstankar om brott. I 54 avfallenhar tortyren lett till svra fysiska men hos offren. Bland dedirekt drabbade finns att finna ven ett antal mnniskor ver90 r gamla, samt 53 kvinnor och 32 barn.I juni i r dmde en serbisk domstol i huvudstaden 21 albanskaungdomar till sammanlagt 207 rs fngelse fr "statsfientlig verksamhet" ien rttegng som rnt omfattande internationell kritik. De misstnka utsattesdagligen fr tortyr och fick aldrig meningsfull kontakt med sina frsvarare.En av de misstnkta, Besnik Restelica, 31, avled av svra kroppsskador isamband med underskningen. En annan rttegng har utannonserats tilloktober i r.De flyktingar som snts tillbaka till Kosovo lever ofta gmda och mstebyta bostad . De muddras av polisen redan i , nr dekommer till landet. De som inte gjort militrtjnst riskerar 6 mn-1 rsfngelse. Om alla kosovoalbaner som flydde till vst, ca 150 000 kommertillbaka, de flesta unga mn, s r riskerna stora fr en konfrontation medserbisk polis.Mellan 2 000 och 3 000 av dessa flyktingar lever i och har skt asyl iSverige som frsta asylland. De har bott hr sedan flera r tillbaka, upp motsju r, vilket betyder att de borde f stanna hr fr gott med anledning av deomstndigheter som rder i Kosovo och att de har brjat acklimatisera sig iSverige.Extremistiska partierKonfrontationsprocessen i Kosovo har frigjort mngaradikala krafter iomrdet. Flera extremistiska partier i fresprkaridag en vldsam och definitiv lsning av Kosovofrgan. Manpropagerar i opinionen bl.a. fr ett projekt, som har somslutml att frdriva c:a 30 0000 albaner frn Kosovo tillgrannlandet . Till dessa krafter inom SRS samt krigsfrbrytaren och brottslingenDragan Raznjatovic Arkan, bda representerade i detserbiska parlamentet.De albanska politiska krafterna ledda av Kosovos demokratiska frbundLDK har gjort enorma anstrngningar fr att hlla det albanska motstndetinom fredliga ramar och undvika en strre blodsutgjutelse. Man har pareratsegregationspolitikens fljder genom att skickligt utnyttja albanernastraditionellt starka familjeband och teruppvckta vrdighet. Men ickevlds-politiken undergrvs allvarligt av att albaner i gemen brjar f uppfattningenatt omvrlden har glmt bort dem.ven hos albaner brjar radikala rrelser vxa fram, som har ltt att ffolkets sympatier och nya, villiga rekryter. Rttegngarna och de hrdadomarna mot albanska ungdomar har hllt ytterligare olja p elden. Deunderjordiska organisationerna kan nu rkna med fler hmndlystna, ungaalbaner som vill ge igen med vapen i hand. I skrivande stund (september1997) inkommer oerhrt orovckande rapporter om storskaliga gerilla-angrepp mot polisstationer runt om i Kosovo, frmodligen genomfrda avKosovos befrielsearm UK. , lrdagen och sndagen mellan den12 och har flera polishus attackerats med granatgevr, lttareminkastare och automateld. Minst tv polishus rapporteras ha sprngts ochtre serbiska poliser uppges vara dda.Icke-vldDen albanska ickevldsrrelsen har skickat ut sinadelegationer till oroshrdarna i ett frsk att lugnasituationen. Det r mjligt att man ter lyckas med detta motalla odds, som man har blivit van att se dem lyckas under1990-talet. Men det r ocks mjligt att dessa attacker utgrupptakten till en strre storskalig konflikt mellan albaner ochserber i Kosovo. Det internationella samfundet har visst ettansvar fr utvecklingen i Kosovo. Den avhllsammainstllningen nr det gller urladdning i Kosovo ha spelat extremisterna i hnder. Genom att inte klartoch synligt befatta sig med Kosovofrgan har detinternationella samfundet, och d frmst EU , ingett hopp hos serbiska nationalistiska kretsar om attde kan fortstta hantera Kosovofrgan med hrdhandskarna,som den underblst albanernas vrede ochdesperation.Internationella relationerEtt steg i rtt riktning fr det internationella samfundet attagera vore att klart villkora terintrde iinternationella sammanhang, i och till finansiellasammanslutningar, med ptagliga frbttringar i Kosovo.Sverige kan inom EU verka fr att stdja yttresanktionsvgg, som frhindrar frn att finternationella krediter frn bl.a. .