mot · GK02L17 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:163 Den kooperativa företagsformen Företagskooperativa utredningen behandlade nya former förorganisation av kooperativt företagande. Detta förhållandegav också namnet på regeringens proposition i ämnet ävenom regeringen inte synes ha insett hur angelägetutvecklingen av nya organisationsformer är inomkooperationen. Regeringen har nämligen begränsat sittförslag till att omfatta möjligheten för en ekonomisk föreningatt bedriva den kooperativa verksamheten genom ett helägtdotterbolag.Företagskooperativa utredningen föreslog även att det skulle vara tillåtet attsom ekonomisk förening registrera s.k. medlemsfrämjande föreningar.Flertalet remissinstanser tillstyrkte förslaget även om några ansåg att några avde villkor utredningen ställt upp för registrering var för stränga. Vidareväckte HSB frågan om kooperativ verksamhet som bedrivs i bolaggemensamt ägt av kooperativa föreningar bör kunna jämställas med helägtdotterföretag. HSB:s initiativ kom sent i utredningsarbetet varför utredningeninte hade den tid som behövdes för att penetrera frågan närmare. Företags-kooperativa utredningen hade dock en positiv grundsyn till frågan.De propåer som alltså föreligger från olika håll är ett uttryck för denomvandlingsprocess som pågår inom flera av de kooperativa branscherna.Det finns som Företagskooperativa utredningen framhåller många olika ochdelvis samverkande orsaker till denna process. Särskilt kan nämnasavregleringar, minskade statliga subventioner, åtaganden med anledning avmedlemskapet i EU samt ett ökat konkurrenstryck som en följd bl.a. av denämnda omvärldsförändringarna. Inom ramen för social ekonomi tordekooperativa företagsformer vara överlägsna den traditionella kapital-associationen när det gäller att engagera medborgarna i utvecklandet av detlångsiktiga ansvarstagandet för att bevara och utveckla den sociala trygg-heten. I detta avseende drog Företagskooperativa utredningen bl.a. upp rikt-linjer för ett andelssystem med ett tydligare delägarinflytande i de ömsesidigaförsäkringsbolagen.Vår uppfattning är att regeringen inte riktigt uppfattat den dynamiskautvecklingen inom kooperationen och den fortsatta översyn av denkooperativa lagstiftningen som detta kräver. Regeringens avfärdande av dekooperativa organisationernas begäran om fortsatt översyn med att det deti dag inte finns skäl för att utvidga förutsättningarna för registrering somekonomisk förening mer än på det sätt som föreslås i propositionen är intesärskilt framsynt. På aktiebolagsrättens område har pågått ettkontinuerligt utredningsarbete för att bl.a. se över aktiebolagens organisation(Dir. 1990:46). Som framgått finns ett motsvarande behov beträffande dekooperativa företagsformerna. Utöver vad som tidigare nämnts behöversärskilt belysas olika former för kooperativt samarbete över gränserna. Detarbete som pågått inom EU med införandet av s.k. europeiskakooperativa föreningar är inte tillräckligt. Att i av förändringarstanna upp med utvecklingsarbetet är inte särskilt framsynt. Det står inteheller i samklang med positiva grundsyn till kooperationen och påvars initiativ Företagskooperativa utredningen tillsattes (rskr. 1993/94:222).Vi anser därför att bör ge regeringen tillkänna behovet av att pålämpligt sätt fortsätta utredningsarbetet med särskild inriktning på dekooperativa företagsformerna i både ett svenskt och ett internationelltperspektiv. Särskilt bör därvid beaktas de demokratiska beslutsformerna iföretagen för att ytterst garantera att medlemsnyttan tillgodoses i verksam-heterna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett fortsatt utredningsarbete kring företagskooperativafrågor.