mot · GL02Sk326 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Sammanfattning och inledning 2.3 Höjt grundavdrag eller sänkning av egenavgifterna 2.4 Ett nytt skatteskikt 3.2 Sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting 5 Näringsverksamhet företagsskatt bolagsskatt 5.2 Skatteförslag för alla juridiska bolagsformer 5.4 Skatteförslag för enskilda firmor och kommanditbolag/ handelsbolag 5.6 Kapitalkostnader och organisationskostnader 6 Skatt på varor och tjänster 7 Energi- och miljöskatter 7.3 Koldioxidskatt på fossila bränslen 7.4 Miljöskatt på avfall förslag på skatteområdet syftar till att uppfylla fem huvudmål: Utjämna skillnader i inkomst och förmögenhet Stimulera till ökad sysselsättning Bättre miljöanpassning av produktion och konsumtion skatteförslag ökar statens skatteinkomster med . Vi redovisar även förslag på närings- och sysselsättningspolitiskt motiverade skattesänkningar på . Nettoförstärkningen för statsbudgeten 1998 blir således . Av fördelningspolitiska skäl föreslår en skattesänkning i lägre inkomstskikt antingen genom ett höjt grundavdrag eller genom sänkning av egenavgifterna. Förslaget om höjda grundavdrag belastar enbart kommunerna, som i så fall kompenseras genom att grundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten. I motionen föreslår riktlinjer för en miljöanpassad skatteväxling. För redovisar förslag till införande och förslag till höjningar av en rad miljörelaterade skatter. Grundavdraget för inkomster över brytpunkten slopas. Kommunernas skatteintäkter ökar med . Statens skatteintäkter ökar med . Ett belopp om avsätts för att sänka skatten för personer med lägre inkomster genom höjda grundavdrag eller sänkning av egenavgifterna. Ett nytt skikt i skatteskalan inrättas på inkomster . Detta beräknas ge . Ändrad bilförmånsbeskattning, beräknas ge . Inga ränteavdrag medges över ett strikt räntetak på i ränteutgifter. Bolagsskatten höjs från . Värnbolagsskatt tas ut på vinster överstigande . & enskilda firmor utökas från . Mindre lättnad i dubbelbeskattningen. Framtidsfond för kompetensutveckling. Slopad avdragsrätt organisationskostnader. Avgifter och indirekt skatt Sänkta arbetsgivaravgifter kommuner och landsting inom en ram på . skattesänkning för tillväxt, . Nedsättning socialavgifter, begränsning. Borttagande av arbetsgivarinträdet för företag upp till 10 anställda. Egenavgifter tas inte ut på de första . Reducering av arbetsgivaravgifterna för försök med kortare arbetstid inom en ram på . Pensionsavgifter över tak. Dieselskatten höjs med /liter. Höjd skatt på mineralolja/smörjmedel. En särskild avfallsskatt införs. Höjd avgift/skatt bekämpningsmedel. Bensinskatten inklusive moms höjs med . Avser avvikelser i förhållande till regeringens förslag, . Slopat grundavdrag över brytpunkt skattesänkning/sänkning egenavgifter Ej höjning av reseavdrag Sänkning av gräns för avdrgill kostn till , ensk fa 20 till 25 Lättnad i dubbelbeskattning, begränsning Avgifter o indirekt skatt Nedsättning socialavgifter, begränsning Slopat arbetsgivarinträde mindre företag Reducerad a-avgift sänkt arbetstid Slopade sociala avgifter vinstandelsstiftelser Höjd skatt mineralolja/smörjmedel Höjd avgift/skatt bekämpningsmedel Höjd bensinskatt per liter föreslår en röd skatteväxling för perioden fram . Fördelningspolitiska skäl talar för att öka skatten på högre inkomster. har sparkvoten ökat dramatiskt och det är främst hushåll i de högre inkomstskikten som ökat sitt sparande. Ett ökat skatteuttag som riktar in sig på de högre inkomstskikten kan därför huvudsakligen antas påverka dessa gruppers sparande och inte hushållens totala konsumtion. Genom skattelättnader för de lägre inkomstskikten kan hushållens totala konsumtion istället förväntas öka. I takt med att statsfinanserna förbättras kan det skapas möjligheter att ytterligare sänka skatter eller avgifter för låginkomsttagare. menar att detta antingen bör ske genom grundavdragsförändringar eller genom att sänka egenavgifterna. föreslår att inkomstskatten höjs, i förhållande till regeringens förslag, genom tre åtgärder: Grundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten Ett nytt skikt på inrättas för inkomster Höjd intäktsnivå på bilförmånsbeskattningen. En rad av de sparåtgärder som genomförts har påverkat hushåll med låga inkomster. Denna bedömning ändras inte nämnvärt efter de föreslagna höjningarna av bl.a. barnbidragen. För att tillgodose fördelningskrav och för att inte strama åt den effektiva efterfrågan alltför mycket föreslår som ovan nämnts en skattesänkning för lägre inkomstskikt. I ett längre perspektiv ser vi allt bättre statsfinanser och vi delar regeringens positiva syn på utvecklingen av dessa . Det är till och med troligt att finanserna kommer att förbättras ännu mer än vad regeringen förutspår. har det varit så att uppgången i svensk ekonomi gått mycket snabbare än vad man räknat med. räknar därför med att det kommer att finnas ett utrymme på för skatte- och/eller egenavgiftssänkningar för personer med låga inkomster. I detta utrymme ryms både en grön skatteväxling och förbättrade statsfinanser. Vad som ovan anförts om de allmänna riktlinjerna för skattepolitiken bör ge regeringen till känna. I samband med proposition 1994/95:25 beslöt att införa en s.k. värnskatt. Värnskatten tas ut genom att statsskatten höjdes från . Detta ger statskassan inkomster på ca . har drivit detta krav alltsedan skattereformen och vi ser därför positivt på beslutet. Vi ser det dock som beklagligt att den socialdemokratiska regeringen valt att begränsa höjningen till perioden 19951998, dvs. Motivet att införa den s.k. värnskatten var de dåliga statsfinanserna. När nu statsfinanserna åter börjar gå mot balans får vi inte glömma bort att saneringen av statsfinanserna skett på välfärdens bekostnad. Det är därför nödvändigt att återställa vissa nivåer i välfärdssystemet. Det kan gälla de direkta transfereringssystemen eller, som LO fört fram, att garantera en acceptabel standard inom vårdsektorn. Det är därför motiverat att höjningen ligger kvar . Vad som ovan anförts angående värnskatten bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens nya förslag med en höjd gräns för uttagande av värnskatt anser vi är ett dåligt förslag. Vi menar att man vid kan ta ut i statlig skatt. som regeringen föreslog att den s.k. värnskatten skulle införas drev regeringen igenom ett förtida återinförande av grundavdraget vid den statliga taxeringen. Att slopa grundavdraget vid den statliga taxeringen var en av de få skatteskärpningar med en rättvis fördelningsprofil som regeringen genomförde. Förslaget var också påtvingat regeringen genom ett parlamentariskt tryck från oppositionen. Att återinföra grundavdraget vid den statliga taxeringen innebar en inkomstförlust. beklagar det förtida återinförandet av det statliga grundavdraget. Då det innebär ett skarpt fördelningspolitiskt inslag i skattepolitiken att slopa grundavdraget för högre inkomster, menar att grundavdraget åter ska tas bort för inkomster över brytpunkten. menar att detta bör ske både vid den statliga och den kommunala taxeringen. Ett förslag för hur detta bör ske redovisas översiktligt nedan. Grundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten. Detta bör ske genom att avdraget trappas ned från en inkomstnivå på ca så att det helt upphör för inkomster över brytpunkten. Inkomstförstärkningen för den offentliga sektorn kan för beräknas till ca på den statliga sidan och för den kommunala sektorn. Förslaget innebär att marginalskatten stiger under brytpunkten men att den inte påverkas för inkomster över brytpunkten. Skatteuttaget ökar främst för de inkomstskikt som ligger över brytpunkten. bör hos regeringen begära förslag till slopat grundavdrag enligt vad som ovan anförts. 2.3 Höjt grundavdrag eller sänkning av egenavgifterna På förslag från den dåvarande regeringen höjdes skatten för alla inkomsttagare genom att grundavdraget sänktes från till av basbeloppet, en sänkning med . Skattehöjningen gav skatteinkomster på . Huvuddelen av skatteintäkterna eller ca tillföll kommunsektorn. Eftersom flera av de skattehöjningar och besparingar som genomförts även drabbat inkomstsvaga grupper finns det skäl att genom en skattesänkning kompensera dessa grupper. menar att en lämplig form är att antingen höja grundavdraget eller att sänka de allmänna egenavgifterna. Höjningen av grundavdraget ska kombineras med förslag om att slopa grundavdraget för inkomster över brytpunkten. Ett höjt grundavdrag under brytpunkten leder till att enbart kommunerna förlorar skatteinkomster. Vid en sådan lösning måste staten kompensera kommunerna för detta skattebortfall. Om man i stället väljer att sänka egenavgifterna så vinner kommunerna på detta, eftersom egenavgifterna är avdragsgilla och på så sätt minskar kommunernas skatteunderlag. föreslår att en ram på reserveras för en skattesänkning enligt någon av de två ovan redovisade modellerna. Den slutliga fördelningen av denna ram bör fastställas av under beredningen av budgeten. För att säkerställa denna möjlighet redovisar vi hemställanspunkter för bägge alternativen. bör hos regeringen begära förslag om höjt grundavdrag i enlighet med vad som ovan anförts. Då kommunerna, om man väljer grundavdragsmodellen, förlorar ca måste de kompenseras för skattebortfallet. En sådan kompensation får kommunerna genom förslag att ta bort grundavdraget över brytpunkten. 2.4 Ett nytt skatteskikt föreslår att ett nytt skikt i skatteskalan inrättas på för inkomster . Inkomstförstärkningen kan beräknas till . Genom detta stiger marginalskatten till för de inkomster som ligger . Marginalskatten blir dock fortfarande väsentligt lägre än de som rådde vid betydligt måttligare inkomster före skattereformen. bör besluta att inrätta ett nytt skikt i skatteskalan enligt vad som ovan anförts. avvisar regeringens förslag om höjda reseavdrag per mil. Det finns inte några reella skäl till denna höjning. Dessutom har regeringen valt en något underlig delfinansiering av förslaget när man höjer gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostad och arbete från till . föreslår att gränsen för avdragsgilla kostnader sänks till . Vårt förslag kostar totalt . Vad som ovan anförts bör besluta om. Regeringen redovisade i en separat proposition (1996/97:19) en ny beskattningsmodell för värdering av bilförmån. Modellen trädde i kraft och innebär att den s.k. överbeskattningen tas bort och att beskattningen får en viss miljöprofil. Den genomförda modellen innebar att statens intäkter minskade med ca . I en separat motion (1996/97: Fi 13) redogjorde vi då för uppfattning i frågan. Där såg vi det som positivt att regeringen kom med ett förslag som till viss del hade en miljöprofil. menade emellertid att miljöprofilen var alldeles för svag och att det var fel att inte finansiera förslaget fullt ut inom den ram som låg i den gamla förmånsbeskattningen. De två krav som ställde på en ny modell för bilförmånsbeskattning var att den skulle innehålla en rörlig marginalkostnad för förmånstagaren som minst uppgick till ett belopp motsvarande drivmedelspriset och att modellen skulle vara finansierad inom systemet. Vi står kvar vid denna bedömning. Om arbetsgivaren betalar drivmedel för förmånstagarens privata körning ska denne påföras förmån av fritt drivmedel med ett belopp som motsvarar förmånens marknadsvärde multiplicerat med 1,85. Det skulle innebära att marginalkostnaden per mil blir densamma som drivmedelspriset. kvarstår också i sin bedömning vad gäller bilförmånsbeskattningen och menar att den skall ligga kvar på samma nivå som . Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. har beslutat om ett höjt uttag av egenavgifter till sjukförsäkringen och pensionssystemet. Enligt det förslag som ligger kommer sjukförsäkringsavgiften att omvandlas till allmän pensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften kommer då att uppgå till . Sjukförsäkringsavgiften kommer att betalas av arbetsgivaren via arbetsgivaravgifter. är principiellt motståndare till att växla över från arbetsgivaravgifter till egenavgifter. De förslag som presenterats om att lägga över betalningsansvaret på löntagarna har utformats på ett sätt som innebär en ren skattelättnad för dem som har inkomster över 7,5 basbelopp. De egenavgifter som föreslås i pensionssystemet medför dessutom att marginaleffekterna blir väsentligt högre för dem som ligger under gränsen på 7,5 basbelopp jämfört med dem som ligger över gränsen. Därtill kommer att avdragsrätten för avgifterna inte har så stor betydelse för låginkomsttagare som för höginkomsttagare. Det föreslagna systemet med egenavgifter i kombination med den nedre gränsen för pensionsgrundande och avgiftsgrundande inkomst medför dessutom stora marginalproblem i de nedre inkomstskikten. Utifrån bl.a. dessa överväganden avvisade förslaget om att införa i egenavgifter i pensionssystemet. menar att man av fördelningspolitiska skäl bör ta ut förekommande egenavgifter också över den gräns som gäller. menar dessutom att egenavgifterna inte bör vara avdragsgilla vid och statlig taxering. Vad som ovan anförts angående egenavgifter bör som sin mening ge regeringen till känna. motsätter sig av fördelningspolitiska skäl och i enlighet med vad som ovan anförts således en höjning av de allmänna egenavgifterna . Vi redogör för denna ståndpunkt i en separat motion. 3.2 Sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting Kommunerna måste få en större andel av den framtida tillväxten. För detta talar de växande behoven av kommunala tjänster, inte minst med tanke på befolkningens ålderssammansättning. Mot bakgrund av detta avsätter till sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting. förslag innebär också att den kommunala sektorn tillförs genom att vi tar bort grundavdraget för inkomster . Dessutom får kommunerna genom att vi säger nej till höjda egenavgifter. Skatteinkomsterna ökar således med . minskar vi kommunbidragen netto med . Totalt förstärker vi då den kommunala ekonomin med mer än regeringen . Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. har tidigare föreslagit att skall reserveras för reducering av arbetsgivaravgifter inom den privata tjänstesektorn. Vi har i samband med att vi ställt detta förslag redovisat att vi vill undanta de branscher som har egen växtkraft, t.ex. databranschen. Vi avvisar också alla förslag om skatteavdrag/pigavdrag eller sociala checkar för den som vill utnyttja privata tjänster, t.ex. i hemmet. har tjänstebeskattningsutredningen lämnat sin analys av förutsättningarna för tjänsteproduktion och av olika gränsdragningsproblem vid selektiv beskattning av tjänster. Utredningen visar att det krävs ytterligare kunskaper på området för att kunna konstruera ett väl fungerande system. föreslår därför att en snabb utredning tillsätts för att se över möjligheterna till en selektiv skattesänkning för tjänstesektorn. Om en sådan utredning skulle visa att avgränsningsproblemen blir för stora är berett att pröva andra sysselsättningsfrämjande åtgärder inom den privata sektorn. Detta får ske inom ovannämnda ram på . Vad som ovan anförts om ram för tillväxt bör som sin mening ge regeringen till känna. anser att alla kapitalinkomster skall beskattas med samma skattesats. En neutral kapitalbeskattning gör att kapitalbeskattningen inte styr kapitalplaceringar eller investeringar. Principen minskar också möjligheterna till skatteundandragande. Med anledning av de beslut som fattade i anslutning till proposition 1994/95:25 har också denna princip huvudsakligen återställts. menar dock att fördelnings- och statsfinansiella skäl talar för vissa ytterligare skatteskärpningar när det gäller beskattningen av kapital. Kapital är en lättrörlig skattebas. Genom internationella transaktioner och skatteplanering kan kapitalägare försöka styra beskattningen dit skatten är så låg som möjligt. Detta gör att det är viktigt att i internationella sammanhang och inom EU aktivt verkar för bättre samordning och kontroll av skatteundandragande. noterar att vissa framgångar nåtts men menar att mycket återstår. Ett verksamt instrument vore att inom EU få till stånd en minimiskattesats för kapitalbeskattningen. Vad som ovan anförts angående behovet av internationell kontroll och minimiskatteregler bör som sin mening ge regeringen till känna. Avdragsrätten för skuldräntor är ett inslag i den svenska skattelagstiftningen som under olika tidsepoker haft varierande inverkan på såväl fördelningspolitik som statens inkomster. Genom skattereformen gjordes värdet av ränteavdragen helt likvärdigt oberoende vilken inkomst man hade. minskade avdragens värde generellt. Detta var, enligt , en riktig förändring av skattepolitiken. anser att avdragen för skuldräntor bör avvecklas. Med hänsyn till de många egnahemsboende med utgiftsräntor måste dock detta ske stegvis och under en längre tidsrymd. föreslår att avdragstaket sätts till . Förslaget kan beräknas öka statens skatteintäkter med . bör hos regeringen begära förslag i enlighet med det ovan anförda. Förmögenhetsskatten sänktes av regeringen . Före dessa sänkningar gav förmögenhetsbeskattningen ca . Förmögenhetsskatt utgår års taxering på den förmögenhet som överstiger . I den överenskommelse som och Socialdemokraterna ingick om den ekonomiska politiken ingick att förmögenhetsskatten inte skulle avvecklas. lade regeringen fram ett förslag till ny förmögenhetsbeskattning. Förändringarna var dock alltför små. Sambeskattningen behölls och olika tillgångar beskattas även fortsättningsvis olika hårt. Exempelvis beskattas guld, konst och antikviteter mycket lindrigt. Förmögenhetsskatten är också utformad så att den ger alltför goda möjligheter till skatteplanering. har föreslagit att sambeskattningen av makar ska tas bort. Vårt ställningstagande motiveras inte minst av jämställdhetsskäl. Barn bör dock även fortsättningsvis sambeskattas med föräldrarna. För att kompensera inkomstbortfallet för staten vid ett borttagande bör fribeloppet sänkas . Sammanlagt kan då makar ändå ha ett högre förmögenhetsvärde än med nuvarande regler. Vid en sådan fribeloppssänkning bör även skattesatsen höjas och en progressiv skatteskala införas. föreslår därför att skattesatsen höjs till mellan och , mellan 1 500 000 och och slutligen . Vad som ovan anförts om nya skalsteg bör ge regeringen till känna. menar också att det vore riktigt att begränsa förmögenhetsvärdet för fastigheter som bebos permanent till av taxeringsvärdet. Förmögenhetsskatten kan annars i kombination med fastighetsskatten leda till helt orimliga beskattningseffekter. Människor med låga inkomster kan få en skattebelastning som är helt orimlig om de äger en fastighet med ett högt taxeringsvärde. Vad som ovan anförts om reducering av taxeringsvärden vid förmögenhetsbeskattningen bör ge regeringen till känna. När det gäller det aktuella förslaget om förmögenhetsbeskattning av aktier så avvisar det liggande förslaget från regeringen. Vi har svårt att följa regeringens argumentation när det gäller skillnaderna mellan A-listan och OTC- respektive O-listorna. Vi anser att de senare listorna i lika stor utsträckning är listor av i huvudsak placerarkaraktär. Speciellt motsägelsefull blir resonemanget när man inför speciella regler för huvuddelägare. anser att vissa lättnadsregler bör införas för huvuddelägare, men att helt förmögenhetsskattebefria förmögenheten är att gå för långt. anser att samtliga aktier ska förmögenhetsbeskattas. Värdet ska tas av marknadsvärdet. Dessutom bör lättnadsregler införas för huvuddelägare. Vi anser regeringens förslag till huvuddelägarbegrepp: innehav av av röstvärdet, är lågt satt. Lättnadsreglerna bör utformas på ett sådant sätt att den del av det egna kapitalet som utgörs av reellt riskkapital bör undantas från förmögenhetsbeskattning. Dessutom bör en takregel för förmögenhetsbeskattning övervägas, en regel som innebär att skatten kan begränsas vid vissa förmögenhetstyper, t.ex. fastigheter. Vad som ovan anförts om förmögenhetsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. I en internationaliserad ekonomi påverkas skatternas utformning av omvärlden. Hushåll och företag kan välja att flytta sina tillgångar till länder med lägre skatter. I det perspektivet är fastighetsskatten en av de mer stabila skattebaserna eftersom fastigheter inte flyttar över gränserna. Tanken att man då bör flytta över en större del av beskattningen på fastigheter är då naturlig. Detta förutsätter att skatten inte hamnar på en sådan nivå att den skapar oordning och upplevs som direkt orättvis. redovisar i ett senare avsnitt sin uppfattning om det nuvarande systemet. I många länder ingår fastighetsskatten i den kommunala skattebasen. Det finns flera skäl som talar för en sådan ordning. Det är t.ex. kommunerna som svarar för den infrastruktur som krävs för att en fastighet skall kunna användas. menar att det bör utredas om fastighetsskatten kan överföras till det kommunala beskattningsområdet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med anledning av den debatt som resultatet av den senaste fastighetstaxeringen skapade kom regeringen med ett förslag i en separat proposition (1996/97:17) som innebär marginella lättnader för vissa drabbade fastighetsägare. skrev i en motion (1996/97:Fi1) med anledning av ovan nämnda proposition: Resultatet av allmänna fastighetstaxering av småhus har utsatts för kritik. Det är inte första gången som nya taxeringsvärden upprör fastighetsägare, så har det varit vid nästan varje allmän fastighetstaxering. över landet som helhet tycks dock värdeförändringarna tämligen väl spegla utvecklingen av prisnivån på fastigheter. Vissa områden t.ex. i attraktiva skärgårdslägen har emellertid drabbats av nivåer som kan betecknas som oskäliga. Nivåer som kan medföra att permanentboende får problem att bo kvar på sina fastigheter. I flera andra områden har värdena också blivit alltför höga. Här finns det emellertid inte några större risker för att man ska bli tvungen att lämna sitt hus. Men bara det faktum att taxeringsvärdena i vissa värdeområden klart överstiger marknadsvärdena på fastigheterna visar att något gått fel. Troligen beror problemen på för stora värdeområden vid provtaxeringarna. För stora värdeområden kombinerat med få försäljningar kan ge stora felaktigheter i slutresultatet. har också antagit ett förslag från regeringen som innebär att vissa drabbade fastighetsägare har fått en viss lindring av fastighetsskatten. Skattereduktionen vid taxering kunde dock inte medges med högre belopp än . Vid taxeringar kommer skattereduktionen att medges med ett ännu mindre belopp. anser att det är positivt att regeringen medger att det finns anledning till justeringar med anledning av den senaste fastighetstaxeringen. De beslutade förändringarna räcker tyvärr inte för att hjälpa de fastighetsägare i attraktiva skärgårdsområden som får problem med att kunna bo kvar. anser också att det är fel att människor ska behöva låna pengar för att kunna betala sin fastighetsskatt. Människor med låga inkomster ska inte behöva lämna sina fastigheter bara för att de bor i ett område där fastigheter är föremål för uppköp av kapitalstarka personer. I ett övergångsläge borde därför ett takvärde införas som maximerar mark- och byggnadsvärdet. Regeringen bör återkomma till med förslag om takregler för att lösa den akuta krisen. konstaterar också att miljö- och energiinvesteringar i fastigheter kan höja taxeringsvärdet och på så sätt fastighetsskatten. En ny fastighetstaxeringsmodell bör därför innehålla regler som gynnar miljö- och energiinvesteringar, inte missgynnar dessa. För att eliminera de problem som uppstår i och med dagens fastighetstaxeringsmodell bör regeringen återkomma med ett nytt förslag. En modell som då bör övervägas är den s.k. California-modellen, som går ut på att man som basvärde använder sig av senaste köpeskilling. Detta räknas sedan upp med en årlig koefficient. Som vi tidigare anfört finns det skäl att i särskild ordning pröva om fastighetsskatten för dem som bor permanent i sådana områden där den höga efterfrågan på fastigheter driver upp priserna.