mot · GL02Ju923 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 4, Rättsväsendet ANSLAG A 1 POLISORGANISATIONEN ANSLAG B 1 ÅKLAGARVÄSENDET ANSLAG C 1 DOMSTOLSVÄSENDET ANSLAG D 1 KRIMINALVÅRDEN ANSLAG F 4 BROTTSOFFERMYNDIGHETEN Regeringen säger sig vilja stärka kampen mot såväl vardagsbrottsligheten som mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten. budgetproposition föreslås att den ekonomiska ramen för rättsväsendet höjs med , att omfördelas från kriminalvårdens anslag till övriga rättsväsendet samt att rättsväsendet engångsvis tillförs . Den sistnämnda engångssatsningen skall bl.a. möjliggöra för åklagarväsendet att fortsätta och slutföra nu pågående reformarbete. I den allmänna kriminalpolitiska debatten har regeringsföreträdare framställt nivåhöjningen av ramen, det nedskurna kriminalvårdsanslag och det engångsvisa resurstillskottet som en miljardsatsning på polisen. I årets budgetproposition uppgår rättsväsendets förslagsanslag mycket riktigt till totalt för de kommande tre åren, varav polisen tilldelas . Den reella anslagsökningen till polisen, dvs. vad regeringen de facto satsar i nya resurser, stannar dock vid , vilket närmare redogörs för nedan. Enligt Moderata samlingspartiet är regeringens satsning på rättsväsendet i allmänhet och polisen i synnerhet naturligtvis välkommen om än dock långt ifrån tillräcklig, av skäl som närmare utvecklas i motionen. I detta sammanhang måste enligt vår mening även de allvarliga konsekvenser som uppstått till följd av regeringens absoluta besparingskrav på polisen i samband med krispaketuppgörelsen beaktas, liksom effekterna av den socialdemokratiska regeringens därefter genomförda besparingar på polisen och övriga rättsväsendet. Besparingar som vid utgången av 1997 kommer att innebära att totalt 1,2 miljarder ha sparats på rättsväsendet. Enligt Moderata samlingspartiet är rättsväsendet i stort behov av både personalförstärkning och kvalitetshöjande åtgärder inom de olika rättsvårdande myndigheternas verksamhetsområden. För att kunna göra mer än att tillse att myndigheterna blir intakta efter tidigare års nedskärningar krävs betydligt högre anslag än dem som regeringen föreslår. Dessa förslår inte om vi förutom allmän myndighetsupprutsning, även påtagligt skall kunna öka människors vardagstrygghet och ligga i frontlinjen i kampen mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten. Moderata samlingspartiets budgetförslag för rättsväsendet under kommande innebär att en ekonomisk ram på över regeringens ramförslag tillförs rättsväsendet, varav polisen tilldelas drygt en miljard. Tilläggas bör att Moderata samlingspartiets budgetförslag, till skillnad från regeringens, inte till någon del finansieras genom omfördelade resurser från kriminalvården. Utgångspunkten för vårt budgetarbete har i stället varit att så snart den nuvarande underbudgeteringen avseende polisens verksamhet upphör och polisen återfår de resurser som krävs för att kunna bedriva en effektiv brottsbekämpning kommer det verkliga resursbehovet för åklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvården att aktualiseras. Förslag i sammandrag (tusental kronor) Not: I tabellen redovisas regeringens ekonomiska ram för rättsväsendet för 19982000 och Moderata samlingspartiets ökning i förhållande till regeringens ramförslag. 2 Polismakten en av statens kärnfunktioner Enligt Moderata samlingspartiet utgör polismakten på samma sätt som försvaret en av statens kärnfunktioner. Polismakten ingår som en del i det rättsväsende som är kännetecknet på ett civiliserat samhälle. Rättsväsendet, liksom försvaret, måste enligt vår uppfattning vara prioriterade områden där statlig verksamhet är särskilt påkallad och där besparingar inte kan accepteras som ett led i en reflexmässig föreställning om att alla måste vara med och spara. Med denna utgångspunkt är det för oss moderater en självklarhet att polisen även i tider då landet befinner sig i ekonomisk kris måste tilldelas tillräckligt med resurser för att kunna utöva sin brottsförebyggande och brottsbekämpande verksamhet. Liksom försvarsmakten står för det yttre försvaret så är det polisväsendets uppgift att svara för det inre, dvs. för att lag och ordning upprätthålls inom landet. 2.2 Effekter av tidigare besparingar på polisen ägde den s.k. krispaketuppgörelsen rum mellan den borgerliga regeringen och Socialdemokraterna. En absolut förutsättning för att Socialdemokraterna skulle ingå en överenskommelse om att rädda landet ur den ekonomisk kris som uppstått av vanskötsel, var att skulle sparas på polisen redan första budgetåret, dvs. Med hänsyn till den allvarliga situation som då rådde tvingades den borgerliga regeringen gå med på Socialdemokraternas krav men såg ändå till att besparingen fördelades ut , dvs. sparades 1993/94 och 1994/95 respektive 1995/96. tycks dock inte Socialdemokraterna vilja kännas vid detta krav. I ett brevsvar från , med anledning av en fråga från riksdagsledamot () angående polisväsendet i , skriver justitieministern följande: ... I sammanhanget kan det vara värt att påminna om att beslutet om att polisen skulle spara under budgetåren 1993/941995/96 togs under de borgerliga regeringsåren. Detta skall jämföras med det sparbeting på för /96, som den nuvarande regeringen ålagt polisen. Fördelningen av Socialdemokraternas sparkrav med anledning av krispaketuppgörelsen 1992 och Socialdemokraternas ytterligare besparingar på polisen fr.o.m. regeringsskiftet framgår av följande tabell: (sparkrav från -92) (från -92 + 45) (från -92 + 235) Nedskärningarna inom polisen har bl.a. lett till att antalet poliser minskat påtagligt. Enligt uppgifter från personalbyrå fanns det 18 311 poliser anställda 1994. hade antalet poliser minskat till 16 349, en minskning med 1 962 poliser. fanns det enligt regeringen 16 774 poliser. En siffra som inkluderar 388 nyutexaminerade polisaspiranter, dvs. de som redan hade sökt och antagits till innan den socialdemokratiska regeringen stoppade grundutbildningen . Minskningen består framför allt av poliser i åldersgruppen , dvs. de mest erfarna brottsutredarna, som genom förmånliga pensionsavtal lockats att gå i förtida pension. Härutöver har cirka tusen personer på den administrativa sidan sagts upp. Det är allmänt känt att kontorsgöromål och andra interna servicefunktioner inom polisen, liksom servicen gentemot allmänheten, till stor del utförs av poliserna själva. Konsekvensen har blivit att vi har betydligt färre poliser ute bland människor, på tider och platser där bråk uppstår och brott begås. Genom personalnedskärningarna har även antalet poliser som kan ägna sig åt brottsutredande verksamhet minskat, vilket fått som följd att såväl antalet uppklarade brott som antalet överskickade ärenden till åklagarväsendet minskat. klarades av alla anmälda brott upp. klarades av alla brott upp. /93 till 1995/96 minskade polisens ärenden till åklagarväsendet eller 30 712 ärenden. har antalet anmälda brott ökat efter att successivt ha minskat första . ökade antalet anmälda brott jämfört med . var ökningen jämfört med . ökade antalet anmälda brott med drygt 8 000 jämfört med . Särskilt utmärkande är den kraftiga ökningen av skadegörelsebrotten som till hälften utgörs av klotter och skadegörelse på bilar, dvs. brott som ofta begås av ungdomar. ökade antalet anmälda skadegörelsebrott . Utvecklingen har gått dit hän att människor som faller offer för brott i vårt land kan lita på att polisen gör vad som krävs för att brottslingen skall kunna gripas och brottet upp. Vad gäller de särskilt prioriterade brotten, våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet, konstateras i budgetpropositionen att produktiviteten i utredningar om våldsbrott inte är tillfredsställande, att polisens spanings- och utredningsresurser är otillräckliga i kampen mot grov narkotikabrottslighet samt att balanserna av outredda ekobrott fortsatt att öka i storstäderna trots regeringens uppdrag till () och Riksåklagaren () att arbeta av balanserna. Sammanfattningsvis måste konstateras att polis- och åklagarväsendet har djupgående problem med att fullgöra sina uppgifter att bekämpa brott, oavsett om det rör sig om bekämpning av den s.k. vardagsbrottsligheten eller den prioriterade grova brottsligheten. Det är mot den bakgrunden vi nu övergår till att kommentera regeringens budgetförslag jämfört med Moderata samlingspartiets förslag. 2.3 Moderata samlingspartiets budgetförslag avseende polisen I 1994/budgetproposition uttalade den nytillträdde socialdemokratiska regeringen: ...strävandena mot ett rationellare, effektivare och billigare polisväsende måste fortsätta även . Därför kommer inriktningen att vara att utgifterna inom rättsväsendet skall skäras ned med ytterligare t.o.m. så att den sammanlagda besparingen uppgår till . Vid utgången av 1997 kommer att ha sparats in på rättsväsendet och regeringens mål är därmed uppnått. Regeringens mål för rättsväsendet 19982000 går i motsatt riktning. budgetproposition föreslår regeringen att den ekonomiska ramen för utgiftsområdet höjs med , och att omfördelas från kriminalvården till övriga rättsväsendet och då framför allt till polisen. Den miljard som Socialdemokraterna ansåg nödvändig att spara, är nu precis lika angelägen att satsa, enligt samma socialdemokrater. Av den dryga miljarden tilldelas polisen sammanlagt , varav , och för . Av dessa 862 miljoner utgör en del av 600-miljonerssatsningen och resterande del, , omfördelade medel från kriminalvårdens anslag. Regeringens svängning i synen på rättsväsendets och framför allt polisens resursbehov måste naturligtvis ses mot bakgrund av att polisväsendet är påtagligt försvagat i flera avseenden, till följd av regeringens tidigare besparingar på . Besparingarna har fått kännbara konsekvenser för medborgarna, som bl.a. kan lita på att polisen kommer när den behövs. Regeringen har uttalat att den nya satsningen på polisen skall användas till att förstärka och utveckla närpolisverksamheten och till IT-satsningar och kompetenshöjning av personalen inom utredningsverksamheten. Vid en samlad bedömning av den situation som polisväsendet befinner sig i och med en brottsutveckling mot alltfler brott, varav allt färre upp, är det enligt vår uppfattning nödvändigt att anslå ett högre belopp till polisen än vad regeringen gör. Moderata samlingspartiet föreslår att polisväsendet tilldelas utöver det i budgetpropositionen angivna engångsanslaget. Härigenom möjliggörs en utveckling av polisens organisation och arbetsmetoder och ett effektivare polisarbete på både nationell och internationell nivå. I detta arbete bör IT-användningen utgöra ett självklart arbetsredskap. Vårt förslag innebär vidare att intentionerna bakom närpolisverksamheten snabbare kan förverkligas och att utredningsverksamheten liksom den kvalificerade kriminalpolisverksamheten kan effektiviseras. kommer utryckningsverksamheten att kunna bedrivas på en tillräckligt hög nivå. Vidare bör anslagsökningen ge de lokala polismyndigheternas bättre ekonomiska förutsättningar att åter- eller nyanställa administrativ personal och därmed förbättra servicen till allmänheten genom ökat öppethållande hos polismyndigheterna. Härigenom kommer poliser som utför den administrativa personalens arbetsuppgifter att kunna återgå till renodlat polisiärt arbete. Sist men inte minst viktigt polisen kommer att i ökad utsträckning kunna vara tillgänglig på gator och torg för att lyssna och ställa frågor, ta emot allmänhetens brottsanmälningar, tips och upplysningar om personer, olika händelser m.m. Sådana bidrag från allmänheten är av stor betydelse i polisens arbete med att förebygga och bekämpa brott. När människor upplever att de faktiskt kan vara polisen behjälpliga i kampen mot brott blir det också mer meningsfullt för människor att engagera sig i sin närmiljö och ta sin del av ansvaret för att ordningen i området upprätthålls. Förutsättningen för en sådan gynnsam utveckling är dock att polisen finns till hands i människors vardagsmiljö. Med Moderata samlingspartiets budgetförslag ges ökade förutsättningar för det. 2.4 Behovet av poliser Det finns starka skäl att känna oro för poliskårens möjligheter att kunna fullgöra sina uppgifter. Enligt regeringen finns det 16 775 poliser, varav 4 700 arbetar som närpoliser. Vidare uppges att antalet anställda inom polisen har minskat med 1 150 personer från till . /96 uppgår antalet anställda som valt att gå i förtida pension till 992 personer, varav 737 anges vara poliser. Härutöver kommer drygt tusen personer av den administrativa personalen att ha sagts upp vid utgången av 1999. Av en nyligen publicerad rapport från Statskontoret framgår att polisväsendet stod för den största neddragningen av personal . Personalen minskade eller drygt 1 300 anställda. Enligt Statskontorets prognos fortsätter nedskärningarna. Sysselsättningen vid såväl polisen, kriminalvården som domstolsväsendet väntas gå ned med , vilket innebär en total nedgång för berörda myndigheter på . (Statskontorets rapport (1997:15) Staten i omvandling 1997, s. 36 ff.) som antalet anställda minskat har antagningen till grundutbildning legat nere. Senaste antagningen till gjordes , då 388 polisaspiranter antogs. Den socialdemokratiska regeringens beslut /95 om att införa antagningsstopp till grundutbildning kommer att innebära att har polisbrist . Att regeringen har beslutat att 60 f.d. civilanställda skall påbörja utbildning i utredningsverksamhet och att det i årets budgetproposition slås fast att 200 polisaspiranter skall antas till hjälper föga för att tillgodose det totala behovet av poliser . Mot den bakgrunden ter sig justitieministerns uttalande om att antalet poliser aldrig varit så stort som , som dåligt förankrat i verkligheten. I synnerhet som det i efterhand visat sig att justitieministern enbart syftade på . För att undvika en framtida polisbrist avsatte Moderata samlingspartiet budgetalternativ till polisen i syfte att bekosta utbildningen av 150 nya polisaspiranter fr.o.m. . Enligt regeringen kunde antagningen till inte påbörjas förrän tidigast och då med en ny polisutbildning. Enligt vår uppfattning var det viktigare att starta och påbörja utbildningen av poliser än att avvakta till dess en ny polisutbildning föreligger. Ett och ett halvt åt senare låter regeringen nu meddela att fått i uppdrag att göra vad som krävs för att efter påbörja grundutbildning av poliser. Dock inte enligt den nya grundutbildningen som regeringen aviserat, utan enligt en förkortad, provisorisk utbildning i avvaktan på att den nya föreligger. Sammanfattningsvis måste konstateras att regeringens ansats till att möjliggöra nyrekrytering av poliser är långt ifrån tillräcklig. På nationell nivå har det stora antalet förtida pensionsavgångar och uppsägningar av den administrativa personalen försatt polisorganisationen i ett svårt dilemma, vilket ytterst drabbar medborgarna. ställs nya krav på att svensk polis aktivt skall kunna delta i det internationella polissamarbetet som är under uppbyggnad inom Schengen och EU. Varken internationaliseringens inverkan på polisarbetet eller medborgarnas krav på förbättrad rättstrygghet kan tillgodoses genom att avvakta utbildning av 200 polisaspiranter. För att skyndsamt kunna förbättra arbetssituationen inom polisen krävs därför, som redan berörts ovan, att polisen får möjlighet att anställa administrativ personal. Härutöver måste det framtida behovet av fler poliser bättre garanteras dels genom tillräckliga resurser till landets polismyndigheter, dels genom att polisutbildningen anpassas till framtidens krav. Enligt Moderata samlingspartiet bör regeringen få i uppdrag att redovisa en plan över polisförsörjningen på , förslagsvis för kommande tioårsperiod. 2.5 Riktlinjer för en framtida polisutbildning Frågan om hur framtidens polisutbildning skall vara utformad har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete. I budgetpropositionen aviseras nu att regeringen kommer att fatta beslut om en ny grundutbildning för polisen och vidareutbildning inom polisväsendet. Den nya grundutbildningen beräknas komma i gång . Enligt Moderata samlingspartiet bör bl.a. nedan angivna utgångspunkter vara vägledande för utformningen av en ny polisutbildning. Vad gäller antagningskraven till en ny polisutbildning är det angeläget att stor vikt läggs på de sökandes tidigare yrkeserfarenheter. Vi avser inte att i detta sammanhang slå fast vilka yrkeserfarenheter som bör ges särskild meritering, sådana bedömningar måste göras från fall till fall. Vi anser dock att värnpliktstjänstgöring och övrig militär utbildning bör kunna tillgodoräknas som särskilt meriterande. En sådan utveckling ligger också väl i linje med den ökade medvetenhet som finns om militärt utbildade personers lämplighet även för andra yrken. Vidare anser vi att det är angeläget att poliskårens framtida sammansättning avspeglar landets befolkningsstruktur, varför redan uttalade mål om att öka andelen kvinnor och andelen män/kvinnor med invandrarbakgrund bör ligga fast och kanske framhållas än tydligare i ansökningsförfarandet. Tyngdpunkten i en ny polisutbildning bör enligt Moderata samlingspartiet förläggas ute på gator och torg, i direkt polisiärt arbete. som polisaspiranterna förvärvar viktiga praktiska kunskaper kan de bara genom att synas ute i samhället verka brottsförebyggande för samhället i stort. En viktig utgångspunkt för den framtida polisutbildningen är således att den praktiska polisutbildningen integreras med teoriutbildning kontinuerligt under hela utbildningen. I en inte alltför avlägsen framtid bör även andra frågor om framtidens polisutbildning övervägas. En sådan fråga skulle kunna röra polisutbildningens geografiska placering. Kanske är det så att fler kvinnor skulle lockas av polisyrket om det fanns möjlighet att genomgå polisutbildning även utanför . Kanske finns det också skäl att överväga om polisutbildningen bör vara öppen även för elever som inte avser att arbeta som poliser men där polisutbildningen framstår som ett alternativ även för andra yrkesval. Det kan också vara av intresse att diskutera om hela landet behöver poliser med exakt samma polisutbildning eller om det finns geografiska variationer som bäst tillgodoses genom möjlighet till varierad utbildning. Även det nuvarande huvudmannaansvaret för polisutbildningen kan vara av intresse att få närmare belyst i ett vidare sammanhang. Enligt Moderata samlingspartiet bör en särskild utredning få i uppdrag att studera hur svensk polisutbildning kan utvecklas och reformeras på lång sikt. 2.6 Schengenmedlemskapet och Europol anslutningsavtal till undertecknades . Enligt regeringen är målsättning att kunna delta i det praktiska samarbetet . I likhet med Moderata samlingspartiet tillmäter regeringen det internationella polissamarbetet inom Schengen stor betydelse i kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten. vårproposition uttalade regeringen att kostnader med anledning av Schengenmedlemskapet skall finansieras inom respektive utgiftsområdes ram. budgetproposition undviker regeringen att över huvud taget beröra att också är förenat med ökade kostnader för polisen. Framför allt beroende på att i och med medlemskapet kommer att anslutas till (), dvs. det datoriserade informationssystem där bl.a. sådana personer finns upptagna som inte skall medges inresa. När fullt ut blivit medlem i Schengen måste samtliga polismyndigheter ha tillgång till SIS. I fråga om Europol så kan i bästa fall Europol börja verka som organisation i mitten av 1998. Även Europolsamarbetet kräver nya system för kommunikation med motsvarande system i andra länder. I anslagsframställan för polisväsendet uppskattas kostnaderna som uppstår med anledning av och Europolsystemet m.m. uppgå till . Mot den bakgrunden framstår regeringens budgetförslag avseende polisen som än mer otillräckligt. Polisen behöver ökade resurser för att kunna möta framtidens krav och fungera effektivt och rättssäkert. Med vårt förslag kompenseras polisen även för de ökade kostnaderna med anledning av Schengen och Europolsamarbetet. 2.7 Uniformerade poliser en viktig brottsförebyggande resurs En huvuduppgift för närpolisen är att verka brottsförebyggande genom att finnas tillgänglig på gator och torg. Problemen som finns inom närpolisen beror framför allt på otillräckliga resurser, vilket lett till en minskning av både poliser och civilanställd personal. som närpoliser tvingas avsätta värdefull arbetstid till administrativa uppgifter i stället för att arbeta brottsförebyggande i närområdet, har rikspolischefen avskaffat uniformstvånget för poliser. Enligt rikspolischefen skall dock kravet på ökad synlighet finnas kvar. Detta går naturligtvis inte ihop. Dessutom är det ett stort slöseri med polisiära resurser eftersom uniformerade poliser har både en brottsavhållande och trygghetsskapande effekt, som enligt vår mening måste tas till vara. Vid en samlad bedömning av den situation som polisväsendet i stort befinner sig i, och med en brottsutveckling mot alltfler stölder och grövre våldsbrott, är det enligt Moderata samlingspartiets uppfattning av största vikt att från ordningsmaktens sida uppnå maximal synlighet, något som förutsätter uniformerade poliser. 3.1 Åklagarnas roll i brottsutredningsarbetet Åklagarna och polisen har den gemensamma uppgiften att ansvara för samhällets brottsbekämpning. Polis- och åklagarväsendet har till uppgift att förverkliga de kriminalpolitiska målen. Polisen skall arbeta brottsförebyggande, gripa in och tillrättaföra. När brott föreligger skall polisen inleda utredningsarbete. Utredande polisverksamhet syftar till att klargöra frågor som genom åklagaren skall leda till lagföring. Åklagarna förfogar över den straffprocessuella tvångsapparat som inte kräver domstols medverkan. Åklagarna har befogenhet och kompetens att utföra den processuella verksamhet som utkrävandet av straff fordrar men saknar egna utredningsresurser. Dessa finns hos polisen som är en egen myndighet med egen ledning. I då utredningsarbetet präglas av en alltmer komplicerad brottslighet på såväl nationell som internationell nivå måste tyngdpunkten ligga på den juridiska kompetensen, och åklagarens roll som förundersökningsledare måste därför stärkas. Enbart juridisk kompetens räcker emellertid inte vid utredning om t.ex. avancerad ekonomisk brottslighet. Åklagaren bör därför ges befogenhet att leda också experter från andra discipliner. En anledning till att ekobrottsutredningar drar ut är att tidig ledning och koordinering från åklagarsidan över företrädare från flera berörda myndigheter, inte minst skattemyndigheten, saknas. Den borgerliga regeringen försökte genom uppdrag till Riksåklagaren åstadkomma denna styrning utan förändrad myndighetsstruktur genom inrättandet av s.k. Ekobrottskommandon under åklagarledning. Regeringen har gått längre. skall en ny ekobrottsmyndighet inrättas. Moderata samlingspartiets syn på den nya ekobrottsmyndigheten och ekobrottsbekämpning utvecklas närmare i en särskild motion, 1997/98:Ju302, av m.fl. (m). I detta sammanhang vill vi dock understryka betydelsen av att den nya myndigheten inte leder till splittring av nuvarande myndighetssamverkan mellan polis- och åklagarväsendet och övriga inblandade myndigheter. Enligt Moderata samlingspartiet får det inte råda några tvivel om var skall placeras in i myndighetsstrukturen, nämligen under Riksåklagaren. 3.3 Moderata samlingspartiets budgetförslag avseende åklagarväsendet budgetproposition föreslås att åklagarväsendet skall tilldelas en engångsvis anslagsökning med , sammanlagt , för att säkerställa det pågående reformarbetet och för att möjliggöra anställning av cirka 30 åklagaraspiranter , varav hälften kan anställas /98. Även om regeringens budgetförstärkning till åklagarväsendet är välkommen är den enligt Moderata samlingspartiets uppfattning inte tillräcklig. I likhet med polisen har åklagarmyndigheter tvingats säga upp administratörer (var 196 av 514 uppsagda). Vidare har åklagarnas ärendebalanser ökat trots minskat tillflöde från polisen. har antalet avskrivna ärenden ökat.