mot · GK02Jo24 · 1997-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:75 Skydd av hotade arter samt aktionsplaner för biologisk mångfald I propositionen föreslås bl.a. vissa ändringar i lagen omåtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddadearter. Förslaget innebär att lagens bestämmelser om tillsyn,straff och förverkande även blir tillämpligt vidgenomförandet av EU:s nya förordning om skyddet av vildadjur och växter genom kontroll av handeln med dem.Dessutom föreslås ett antal lagändringar som följd avgenomförandet av bestämmelser rörande artskydd ochområdesskydd i EU:s naturvårdsrättsakter. I propositionenredovisas även regeringens ställningstaganden till de åtgärderoch åtgärdsförslag som och Boverketpresenterat i sina aktionsplaner för att bevara den biologiskamångfalden.I denna motion framförs synpunkter på regeringens ställningstagandenrörande de ovan nämnda aktionsplanerna.Mål och program förbevarande och hållbartnyttjande av biologiskmångfaldRegeringen gör bedömningen att arbetet med att utvecklauppföljningsbara mål och åtgärdsprogram för biologiskmångfald på nationell, regional och lokal nivå bör fortsättaoch bör kunna ta stöd i den systematik som beskrivs iNaturvårdsverkets aktionsplan. Företrädare för jord- ochskogsbruksnäringarna har framfört kritik mot attutformningen av mål inom dessa sektorer görs avNaturvårdsverket, länsstyrelserna och kommuner istället förav berörda sektorsmyndigheter i samråd med näringarna. Detfinns enligt vår mening anledning att ta den framfördakritiken på allvar. På skogsområdet har den nyaskogsvårdslagstiftningen medfört att naturvården har fått enmer framskjuten position. Det skogspolitiska beslutet 1993innebar bl.a. att ett miljömål och ett produktionsmåljämställdes. Sektorsansvaret för skogsbruket förtydligadesoch ett antal förändringar skogsvårdslag gjordes.Sedan 1993 har även ett omfattande arbete med biotopskyddoch naturvårdsavtal pågått. Samarbete mellan myndigheteroch skogsägare har skapat möjligheter att kombinerafrivillighet med beslut om skydd och ekonomisk ersättning.Det finns följaktligen, enligt vår mening, anledning att istörre grad involvera berörda sektorsmyndigheter i arbetetmed att utforma mål inom sektorerna som grundar sig påövergripande politiska mål. I detta arbete bör även samrådske med såväl företrädare för olika naturvårdsintressen samtnäringarna, då dessa ofta har praktiska erfarenheter avbetydelse för arbetet med att utforma målen. Detta bör gesregeringen till känna.Åtgärder ijordbrukslandskapetFör att den biologiska mångfalden ska kunna tryggas iodlingslandskapet är det av största vikt att det skapasförutsättningar för ett varierat odlingslandskap med enmångfald av vegetationstyper och olika typer av mark. Detav EU medfinansierade miljöstödsprogrammet har storbetydelse för att denna variation ska kunna bibehållas. Inommiljöstödsramen finns stöd för natur- och kulturmiljöer. Detär av största vikt att detta stöd förenklas administrativt. Dekrångliga reglerna medför en stor osäkerhet för den enskildebrukaren om denne gör rätt eller fel. Dessutom gör t.ex.poängsystemets minimiregler att små fastigheter medskyddsvärda objekt har svårt att kvalificera sig för ersättning.Från jordbruket har det kommit signaler att systemet äradministrativt svårhanterligt och att en förenkling avregelverket borde komma till stånd. Vi delar dennauppfattning. har i samråd medNaturvårdsverket och gjort en översynav det svenska natur- och kulturmiljöstödet sompresenterades . I den föreslås att inga störreförändringar ska genomföras i programmet för programåren1998 och 1999. Däremot föreslår man att mergenomgripande förändringar bör övervägas inför en nyprogramperiod med start . Enligt vår mening börregeringen överväga att vidta förenklingar i regelsystemetredan under innevarande programperiod. Annars finns det enuppenbar risk för att intresset för att söka dessa stöd kommeratt minska från näringens sida. Detta bör ges regeringen tillkänna.I jordbruksverkets rapport föreslås att ska verka för att EUaccepterar kortare beslutsperioder än för vissa miljöstödsåtaganden.Detta är enligt vår mening mycket angeläget. Särskilt arrendatorer kan tvekaatt söka miljöstöd om arrendeavtalen upphör innan programperioden förmiljöstödet är slut. Därigenom finns det en risk för att värdefulla naturtyperinte brukas på ett sätt som gör att de kan bevaras. Regeringen bör följaktligeninitiera överläggningar med EU i syfte att åstadkomma mer flexibla tidsramarvad gäller beslutsperioder för vissa miljöstödsåtaganden. Detta bör gesregeringen till känna.Kalkning och biologiskmångfaldFörsurningen har drabbat mycket kraftigt. Över 20000 sjöar och rinnande vatten är kraftigtpåverkade av försurningen. Genom kalkningsverksamhetenavgiftas våra sjöar och vattendrag så att en normal flora ochfauna kan återskapas. Även skogsmarkskalkningen harbetydelse för att minska försurningens påverkan på landetsskogar. Kalkningen är en del av det arbete, som Sverigebedrivit för att ta såväl nationellt som internationellt ansvarför bevarandet av den biologiska mångfalden ochhushållningen med naturresurserna. De nuvarande medlentill kalkning täcker inte de totala behoven för att bådeåterställa försurade områden och underhållskalkavattenområden. Regeringen har gett iuppdrag att utarbeta en nationell plan för den statligtfinansierade kalkningsverksamheten. Det är bra att dennautredning ska överväga möjligheterna att samordnakalkningen av sjöar och vattendrag med skogskalkningen.Samtidigt bör regeringen enligt vår mening överväga hur enlångsiktigt hållbar finansiering av såväl vatten- somskogsmarkskalkning bör se ut. Det är av största vikt attmedelstilldelningen till denna verksamhet är långsiktig dåkalkningsverksamhet måste ske för att varaverkningsfull. Anslagen i nuvarande budget är troligen intetillräckliga för att klara en tillräcklig nivå på dennaverksamhet. har tidigare föreslagit att ensärskild kväveoxidskatt skulle införas för att klara denlångsiktiga finansieringen. Vad som ovan sagts omutarbetande av en strategi för långsiktig finansiering avkalkningsverksamheten bör ges regeringen till känna.Riskbedömning vid införselav främmande arter ochgenetiskt materialInförsel och spridning av främmande arter och genetisktmaterial är ett mångfacetterat problemområde. Möjligheternatill nationella särbestämmelser för införsel begränsas till vissdel genom EU-medlemskapet och avtal som rör frihandel.Det är bra att ges i uppdragatt arbeta fram ett förbättrat underlag och rutiner förriskbedömning beträffande införsel av främmande arter ochgenetiskt material. I detta arbete bör enligt vår mening äveningå att lämna konkreta förslag till det svenska agerandet vadgäller genmodifierade jordbruksgrödor och införsel av dessatill landet. Den introduktion av genmodifieradejordbruksgrödor som är aktuell, där nyttoväxten görstolerant mot vissa bekämpningsmedel är enligt vår meningett stort hot mot den biologiska mångfalden. Omanvändningen av denna typ av genmodifierade växter bliromfattande finns det en uppenbar risk för attgiftanvändningen ökar och blir än mer effektiv.Sortmaterialet inom nyttoväxtfloran kommer att bli mycketensidigt och därmed sårbart. är troligenvariationen av dessa växter för liten, men med dennautveckling kommer den att bli ännu mindre. Att användaväxtsorter som är herbicidresistenta strider dessutom mot demiljömål som ställt upp och mot de mål som detsvenska lantbruket har ställt upp. Vi anser att regeringen intehar tagit problemen med genmodifierade växter påtillräckligt stort allvar. Försiktighetsprincipen bör enligt vårmening vara utgångspunkten för det svenska agerandet idenna fråga, såväl nationellt som inom EU. Vad som ovansagts om genmodifierade jordbruksgrödor bör ges regeringentill känna.En sammanhållenrovdjurspolitikRiksdagen har i samband med behandlingen av 1997 årsbudget uttalat att regeringen bör utarbeta en sammanhållenrovdjurspolitik som möjliggör en helhetssyn på debiologiska, jaktliga och näringsmässiga frågorna.Jordbruksutskottet har anfört att ett lämpligt tillfälle förregeringens redovisning av förslag på området är i sambandmed budgetpropositionen för . Det är mycketangeläget att förslag inom detta område verkligen föreläggsriksdagen i samband med budgetbehandlingen årsbudget. I takt med att de svenska rovdjursstammarna stärksfinns det en uppenbar risk för allt mer omfattande konfliktermellan rovdjurspolitiken och t.ex. rennäringen. I vissa delarav landet förekommer också konflikter mellantamdjursuppfödning och rovdjur. Det är därför angeläget attdet skyndsamt läggs förslag till en sammanhållenrovdjurspolitik som kan sammanjämka såväl biologiska,jaktliga som näringsmässiga frågor. Detta bör ges regeringentill känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål för bevarande av biologisk mångfald,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar av regelverket kring miljöstödsprogrammet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överläggningar med EU för att åstadkomma mer flexiblatidsramar vad gäller beslutsperioder för vissa miljöstödsåtaganden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om långsiktig finansiering av kalkningsverksamheten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genmodifierade jordbruksgrödor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till en sammanhållen rovdjurspolitik.