mot · GL02N240 · 1997-10-06 00:00:00 — Energiuppgörelsen mellan Socialdemokraterna och innebär att inleder en nedläggning av världens kanske säkraste kärnkraftverk på politiska och inte på ekonomiska eller säkerhetsmässiga grunder. Det är en ren kapitalförstöring och misshushållning med landets resurser. Kärnkraften är en väl fungerande form av elproduktion, med flera decenniers återstående teknisk och ekonomisk livslängd. En förtida avveckling av kärnkraften kommer att ge höjda elpriser. Kostnaderna för den el som skall ersätta kommer att ligga på minst dubbelt så hög nivå som nuvarande elproduktion. Energiuppgörelsen öppnar för långsiktig osäkerhet om energisystemet. Den handlar om avvecklingen av de båda reaktorerna i . Däremot klargörs inte om, när eller hur avvecklingen av kärnkraften skall fortsätta. Att helt vill överge denna effektiva energikälla står klart, men vad vill regeringen? Det finns inga realistiska alternativ till kärnkraften . Själva tanken med att politiskt framtvinga en förtida kärnkraftsavveckling är att tvinga fram alternativ. har deklarerat att företaget ser högst betydande svårigheter att driva Barsebäck2 vidare, om den första reaktorn stängs. Skälen till detta är säkerhetsmässiga. Hur regeringen avser att hantera en sådan situation vet ingen . Regeringens beskrivning av hur elen från skall ersättas har visat sig sakna realism. Stängningen av ger ett bortfall om , . Stängningen av ger ett bortfall om el , om regeringens politik förverkligas. Sammantaget ger detta ett elbortfall motsvarande . Så långt går energiöverenskommelsen att överblicka. Regeringen har tänkt sig att fram få fram ersättningsel enligt följande: Elproduktion i nya gaskraftverk i och Därtill har regeringen tänkt minska elbehovet enligt följande: Ökad biobränsleanvändning i fjärrvärmeverk Konvertering av 75.000 hushåll till fjärrvärme Konvertering av hushåll till vedeldning och ackumulatortank Redan det faktum att investeringar i existerande teknik för alternativ elproduktion tar tid att planera och genomföra talar emot regeringens tidsplan för avveckling av de båda reaktorerna i . Tillståndsprövnings-, projekterings- och byggtid för nya anläggningar kan uppskattas till . Det gör det näst intill omöjligt att klara tillräcklig nyproduktion till , som är ett villkor för att stänga det andra verket i . Alternativet till reaktorerna i är i praktiken i det korta perspektivet därför import av dansk kolkraft och rysk kärnkraftsel, samt fossilgas. Av de som regeringens ersättningsprogram gör anspråk på att klara skall , eller , komma från de nya gaskraftverken i och , genom att fjärrvärmeverk övergår till biobränsleanvändning och genom konverteringen av 75 000 småhus till fjärrvärme. Den som granskar regeringens ersättningsplaner finner snabbt att det rör sig om snömos. Det är utomordentligt osannolikt att det blir ett nytt gaskraftverk i . ansökte om tillstånd för gaskombianläggningen får , dvs 1988. Eftersom ärendet dragit ut så är anläggningen knappast längre aktuell. Gaskombianläggningen skulle ersätta det äldre . har bolaget satsat på upprustning av och dessutom uppfört en biobränsleeldad fjärrvärmecentral. Heleneholm beräknas kunna vara i drift till. Det saknas därför anledning för bolaget att uppföra gaskombiverket inom åtminstone den tidsperioden. Tillgängligt värmeunderlag är så litet att blott el skulle produceras. Anläggningen saknar därmed företagsekonomisk lönsamhet. Ungefär 200 svenska städer har fjärrvärmenät . I de större städerna har under snart sagt alla större lokaler och hyreshus anslutits till fjärrvärmenäten. Ett antal villor är redan anslutna. I de flesta fall har detta styrts av att husen kunnat kopplas till kulvertar som ändå passerar dem på väg till hyreshus, större lokaler eller industrier. Fjärrvärmen är mest lönsam i områden med hög värmetäthet, dvs där många människor bor samlat, eller där energibehovet av andra skäl är stort. Spridd villabebyggelse är egentligen inte värst lämpad för fjärrvärmeanslutning, då de fasta kostnaderna blir höga. Orter med låg värmetäthet visar lönsamhetsproblem och höga kostnader i sina fjärrvärmenät. I är 2 300 villor anslutna till fjärrvärmenätet. Till dessa levererar ca 40 Gwh värme , vilket motsvarar av energin i fjärrvärmenätet.. Totalt finns 3 700 villor i som teoretiskt kan fjärrvärmeanslutas utan att större utbyggnader av kulvertnätet måste göras. En fjärdedel av dessa är dock oljeuppvärmda och faller trots starka miljöskäl för motsatsen utanför regeringens konverteringsbidrag. konstaterar efter att ha genomfört enkätundersökningar av aktuella villaägares intresse för fjärrvärmekonvertering följande: 1 800 småhusägare är intresserade av konvertering . Samtliga dessa måste realisera sitt intresse för att ekonomiskt skall ha intresse av projektet. Bolagets erfarenhet är att ca hälften verkligen kommer att fullfölja konverteringen när de ekonomiska villkoren blir kända. Av de 900 hus som då är aktuella är 200 oljeuppvärmda och bidrar därmed inte till sänkt elanvändning. De faller också utanför bidragsramarna och sänker anslutningsgraden. Anslutningsgraden måste var i varje enskilt område för att det skall finnas företagsekonomisk lönsamhet i konverteringsprojekten. Bolaget bedömer att fler än 300400 hus inte kan anslutas . Effekten av konverteringen på elförbrukningen kommer således först långt efter det att har stängts, om regeringen nu lyckas med det konststycket. När regeringen räknat fram att 75 000 villor kan konverteras till fjärrvärme har man utgått från hus belägna inom en kilometers radie från existerande fjärrvärmekulvert. Varje kilometer kulvert kostar mellan fem och att bygga. Det är mycket svårt att se att kraftbolagen finner företagsekonomisk lönsamhet i sådana projekt. Bolagen är inte myndigheter i vilka regeringen kan påverka vilka investeringar som skall göras. Regeringen har alldeles missat att konverteringen måste vara lönsam både för villaägarna och för kraftbolagen. Det finns anledning att tvivla på om så är fallet för någon av dessa parter. Lägg därtill att utbyggnader av kulvertnäten och massiva anslutningar av nya hus och lokaler kan leda till att nya pannor måste byggas av kraftbolagen. Naturligtvis kan nya pannor alltid byggas, men det är svåra att räkna hem. Energibolagen tvivlar också på villaägarnas entusiasm för att byta ut fungerande värmesystem i sina hus till en kostnad som få kan räkna hem under sin livslängd. En optimistisk uppskattning ger vid handen att max 700 eluppvärmda villor kan konverteras till fjärrvärme i landets sjätte största stad, . Det sänker i så fall elförsäljning med en enda procent. Potentialen för fjärrvärmekonvertering i är därmed blygsamma 14 Gwh. Ökad elproduktion ifrån biobränsle För att det skall vara intressant att producera mer el i kraftvärmeanläggningar måste kraftbolagen ha erforderligt värmeunderlag i sina fjärrvärmesystem. Ingen väljer att producera el om värmen måste gå i spill. I regel föreligger knappast den potential för ökning av biobränslebaserad elproduktion som regeringen föreställer sig. Värmeunderlaget i fjärrvärmenäten är på många håll relativt väl utnyttjat. Kraftbolagen söker optimera sina anläggningar och sin verksamhet så att balans skapas mellan el och värmesidan. Om det byggs nya kraftvärmeanläggningar så måste värmeunderlaget öka och därmed fjärrvärmenäten byggas ut med stora kostnader som följd. Det skulle krävas stora statliga bidrag för att bolagen skulle kunna räkna hem nya kraftvärmeanläggningar. För att ersätta båda reaktorer skulle det behöva byggas ett trettiotal anläggningar av storlek, till en kostnad av . Ökad biobränsleanvändning i fjärrvärmeverk Många kraftbolag använder en hög andel biobränslen i sin produktion. Ett exempel är där biobränsleandelen är , om torven inkluderas. Det är knappast möjligt att med bevarad ekonomi öka denna andel i någon högre grad. Det finns en risk för att biobränslemarknaden i överhettas . Ett antal kraftbolag avser bygga biobränsleeldade anläggningar. Redan nu finns en påtaglig konkurrens mellan kraftbolagen och t.ex spånskiveindustrin om sågverksavfall. Tillgången till bränsle är inte tillräcklig. Prisutvecklingen kan därför synas svårförutsebar. Kraftbolagen köper därför bränsle på så långa avtal som möjligt och ser över sina möjligheter att elda olika former av bränslen. I detta sammanhang kan nämnas att regeringens ambition att stänga elpannor i fjärrvärmeverk skulle resultera i ett massivt resursslöseri. Dessa pannor är avstängbara och används egentligen bara då det finns ett elöverskott på marknaden. Stängs dessa pannor av genom politiska beslut innebär det bara att vatten måste rinna förbi vattenkraftverken utan att ge landet något eltillskott. Att stänga dessa pannor sparar på intet sätt in el från kärnkraftverken. Hur skall kärnkraften ersättas? Av de som regeringens ersättningsprogram gör anspråk på att klara skall , eller , komma från de nya gaskraftverken i och , fjärrvärmeverk som övergår till biobränsle och konverteringen av 75 000 småhus till fjärrvärme. Exemplen ovan visar att substansen i regeringens planer för att ersätta elen från är mycket låg. Regeringen påstår att gaskraftverket skall ge . I verkligheten kommer det knappast att byggas och kan därmed inte ge någon el alls. Regeringen påstår att fjärrvärmekonvertering av 75 000 eluppvärmda villor skall ge . I verkligheten kommer antalet villor som konverteras uppgå till en bråkdel av detta antal. Konverteringen tar dessutom tid. Regeringen menar att ökad elproduktion med hjälp av biobränsle skall ge . Värmeunderlaget i fjärrvärmenäten är på många håll väl utnyttjat . Detsamma gäller ökad biobränsleanvändning i fjärrvärmeverken. strävar kraftbolagen efter en optimal bränsleblandning. Branschen själv är rädd för överhettning på biobränslemarknaden och menar att potentialen är väl utnyttjad genom existerande och påbörjade anläggningar. Substansen i regeringens ersättningplaner måste skyndsamt utredas. Vem betalar energiuppgörelsen? Kostnaderna för kärnkraftsavvecklingen kommer alldeles i onödan att medföra betydande ansträngning för det svenska samhället. Ytterst kommer hushållen att få bära bördorna. Omställningen till fjärrvärme för de hundratusentals villaägare i landet, som har direktverkande el för uppvärmning, kommer enligt att kosta per småhus. Även om ett statligt bidrag om för en direkteluppvärmd villa och för ett hus med vattenburen elvärme utgår, så kommer ändå den allra största delen av kostnaderna att lastas över på enskilda familjer och husägare. Trots bidragen kommer en fjärrvärmekonvertering att kosta . För de flesta villaägare innebär detta att investeringen bara går att räkna hem i ett livstidsperspektiv. Den påtvingade fjärrvärmekonverteringen blir än orimligare av det faktum att samhället tidigare styrde människor att investera i elvärme för uppvärmning. Många villaägare har påverkats att installera elvärme genom kommunala planer. , senare, säger andra politiska beslut att de skall göra helt om. Det är orimligt att förutsättningarna för byggande och villaägande skall vara så kortsiktiga och svårförutsebara. Energiskatterna för hushållen kommer att höjas som en följd av uppgörelsen, trots att energiskatterna redan ligger i topp internationellt. styrelseordförande har krävt en ersättning för på motsvarande . Trots detta nämns inte med ett ord i regeringens budgetförslag hur förtidsavvecklingen skall finansieras. Kostnaden för själva uppgörelsen och omställningsprogrammen är . Regeringen har försökt att utmåla medlen till energiforskning som något nytt, revolutionerande och nyskapande. I själva verket rör det sig om något hundratal miljoner som anslaget utökas, en i sammanhanget blygsam förändring. Samhällets kostnad för prisskillnaden mellan elproduktion i och ersättande elproduktion uppgår till . Regeringen och tiger om hur avvecklingen skall finansieras och vilka ekonomiska effekter den får för staten, hushållen och kraftbolagen. Effekterna bör skyndsamt utredas, så att inte den massiva kapitalförstörelse som regeringen står för kan inledas utan att effekterna är väl kända för alla. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av substansen i regeringens plan för att ersätta den el som bortfaller om stängs i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär en utredning av vilka ekonomiska effekter den förtida kärnkraftsavvecklingen får för staten, hushållen och kraftbolagen i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts om den förtida kärnkraftsavvecklingen.