mot · GL02N209 · 1997-10-06 00:00:00 — Med dåliga villkor för svenskt ägande minskar naturligtvis möjligheterna att locka svenskt ägarkapital. Enligt Moderata samlingspartiets bedömning är riskkapitalmarknaden förhållandevis stark om de rätta förutsättningarna ges. För att uppnå långsiktigt godtagbara avkastningsmöjligheter i syfte att stärka riskkapitalmarknaden måste ha skatteregler som är likvärdiga med dem som gäller i andra jämförbara länder. Den diskriminerande beskattning av svenskt riskkapital som återinfördes efter det senaste valet leder till att utländska intressens ägande och kontroll av svenskt näringsliv ökar. Öppenhet för utländskt ägande är positivt, men det är inte sunt att det utländska ägandet ökar därför att svenskt ägande missgynnas. Åtskilliga tecken tyder dessutom på att delar av det ökande utländska ägandet finansieras av svenskt sparande i utlandet. Orsaken är att det svenska riskkapitalet trängs ut till utlandet p.g.a. av dubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Därför leder skattereglerna till att utlandsägandet av näringslivet växer, vilket motverkar avsedd avkastning. Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1997/98:Fi205 av m.fl. (m) att dubbelbeskattningen av avkastningen på riskkapital upphävs. Med dessa förutsättningar bedömer vi det fullt möjligt att genomföra privatiseringar motsvarande i genomsnitt . 4.3 Underlätta de anställdas delägarskap Dagens, och än mer morgondagens, arbetsmarknad kommer att kännetecknas av ett närmare samband mellan den enskilde anställde, arbetets organisation och genomförande och företagets framgång. De anställda kommer att ha ett större personligt ansvar för arbetsuppgifterna och resultatet. Det är då också rimligt att de skall kunna få del av företagets vinst. Av denna anledning har många företag med anställda, kollektivt eller enskilt, avtalat om att dessa skall göras delaktiga i företagens vinst. Härigenom får medarbetarna direkt del av företagets resultat. Genom att på detta sätt sprida det individuella ägandet och stärka känslan av samhörighet inom företaget kan lönsamheten förbättras. Sparandet ökar och intresset för fortsatt sparande kan stimuleras. För socialdemokraterna utgör vinstdelningssystem ett problem. De rubbar förutsättningarna för den övergripande ambitionen att utjämna inkomster. De leder till enskilt sparande och enskild kapitalbildning och strider därmed mot arbetarrörelsens kollektivistiska grundsyn. Socialdemokraterna har därför konsekvent genomfört åtgärder i syfte att försämra förutsättningarna för vinstdelning genom att göra dem dyra för arbetsgivaren och mindre attraktiva för arbetstagaren. Moderata samlingspartiet har konsekvent motsatt sig sådana försämringar. I stället hävdar vi att frivilliga vinstandelssystem borde stimuleras t.ex. genom att de stiftelser som förvaltar vinstandelsmedlen skattebefrias. Vidare borde övervägas möjligheten att i viss utsträckning beskatta vinstandelarna som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. Den borgerliga regeringen slopade löneskatten på vinstandelar i syfte att underlätta och främja en utveckling där de anställda blir delägare i det egna företaget. Efter maktskiftet återinförde den socialdemokratiska regeringen regeln att sociala avgifter måste betalas även på vinstandelar. Moderata samlingspartiet föreslår i 1997/98:Fi205 av m.fl. (m) att vinstmedel som arbetsgivaren lämnar till vinstandelsstiftelse åter bör befrias från särskild löneskatt. Anställda i börsnoterade och andra företag måste också få möjlighet att spara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnad mellan marknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Moderata samlingspartiet anser att skattefrihet bör gälla för alla anställdas aktieköp i det egna företaget utan annan begränsning än att köpen skall ha skett på samma ekonomiska villkor som tillämpas för utomstående 5 Privatiseringar och avmonopoliseringar i kommunerna 5.1 Avskaffa kommunala monopol och konkurrensutsätt verksamhet I är bara en fjärdedel av ekonomin utsatt för internationell konkurrens. Resten utgörs till stor del av den offentliga sektor som är helt skyddad från såväl utländsk som inhemsk konkurrens. En lång rad verksamheter, framförallt i kommuner och landsting, drivs i monopol eller monopolliknande form. Hit hör skolan, sjukvården, åldringsvården och barnomsorgen. Moderata samlingspartiet har i andra motioner lagt förslag om hur den offentliga sektorns verksamheter skall effektiviseras genom avregleringar och konkurrensutsättning. Genom friskolesystemet skapas konkurrens och privata alternativ inom utbildningen. Införandet av fler stiftelsehögskolor ökar mångfalden och konkurrensen i den högre utbildningen. Införande av vårdnadsbidrag och avdrag för styrkta barnomsorgskostnader kan öka kvaliteten och sänka kostnaderna för barnomsorgen, som en helt ny marknad för barnomsorg öppnas för tusentals nya småföretagare, ofta kvinnor. En allmän sjukvårdsförsäkring, fritt val av egen läkare och fri etableringsrätt för läkare, tandläkare och sjukgymnaster leder till att vårdmonopolen faller och konkurrensen öppnas. 5.2 Privatisera kommunala bolag och affärsverksamheter Det finns i ca 1 450 kommunala bolag. Allt fler av dessa bolag driver verksamheter inom områden där privata företag varit verksamma. Denna kommunala affärsverksamhet snedvrider konkurrensen. Kommunala affärsliknande verksamheter bedrivs också i förvaltningform, vilket också snedvrider konkurrensen. Kommunerna skall ägna sig åt sina kärnuppgifter, inte åt affärsverksamhet, vare sig i bolagsform eller på annat sätt. De verksamheter som drivs i bolagsform eller förvaltningsform bör privatiseras eller avvecklas. Ett kommunalt bolag eller förvaltning bedriver sin verksamhet med skattemedel som eget kapital, och med skattebetalarna som yttersta garant. Sådan affärsverksamhet skapar en osund konkurrenssituation gentemot privata företag. Kommunerna skall, med undantag från ren myndighetsutövning, upphandla alla varor och tjänster. Allt utom myndighetsutövning skall med andra ord verka under valfrihet, konkurrens- och etableringsfrihet. Verksamheter skall antingen upphandlas på entreprenad eller väljas direkt av medborgarna genom checksystem, d.v.s. samma lösning som skolpengen där resurserna följer med individen. I den konkurrensen skall kommunerna undvika att själva delta, eftersom någon konkurrens på lika villkor mellan kommuner och privata producenter inte går att åstadkomma. Detta skapar frihet, kvalitet och mångfald och ger utrymme för kommunerna att prioritera det som inte kan utföras av andra. Denna renodling av kommunernas uppgift skapar också i många fall möjligheter för tidigare kommunalt anställda att ta över den tidigare offentligt drivna verksamheten. Det är en stor fördel genom att det skapar kontinuitet och vidareutveckling av verksamheten. Liksom i allt annat förändringsarbete måste också denna process ske med stor varsamhet. Det är viktigt att privatiseringsprocessen leder till fördelar för alla. Konkurrensen skall bli mer rättvis, kommunen eller skall ha ett bra pris för verksamheter som avyttras och de sålda företagen skall stärkas genom privatiseringen. 6 Potentialen och behovet 6.1 Gör till en folkaktie Moderata samlingspartiet anser att bör sättas överst på privatiseringslistan och säljas . En stor del av aktierna bör erbjudas den breda allmänheten via börsen. Det finns flera motiv för att privatisera . Företagsgruppen ligger tekniskt långt framme. Genom den tidiga avregleringen och konkurrensutsättningen av telemarknaden i finns en klar affärsmöjlighet på exportmarknaderna. En privatisering skulle ge företaget tillgång till riskkapitalmarknaden, vilket ger möjligheter att expandera. Därigenom skapas förutsättningar för att bli ett av de stora telebolagen i . Alternativet är att istället defensivt försvara sina marknader i främst . Ytterligare ett skäl som talar för en privatisering av är att en försäljning har stort stöd hos företagets ledning och bland dess anställda. Före privatiseringen bör frågan om hanteringen av Telias kopparnät, det s.k. accessnätet, prövas. har värderats till av externa bedömare, av vissa analytiker ända . Värdet på bolaget kan dock minska om en privatisering dröjer för . Företaget har ett stort behov av att få tillgång till riskkapitalmarknaden för att kunna utvecklas. Genom en kombinerad nyemission och försäljning av en del av statens aktier till en bred allmänhet samt till svenska och utländska institutioner ges bolaget erforderligt nytt kapital, som ägarandelen på marknaden blir tillräckligt stor för att vara trovärdig. Endast genom att vända sig till den breda allmänheten kan tillräcklig förankring och kapitalförsörjning erhållas. Efter en lämplig tid bör en första delprivatisering följas av ytterligare försäljningar av statens aktier. Målsättningen med privatiseringen av är att företaget långsiktigt bör vara ett bland flera stora svenska exportföretag inom främst kunskapsbranschen. Genom detta stärks den kritiska massan av högteknologiska svenskbaserade företag inom tele/IT/elektronik/media-området. 6.2 Privatiseringsprogrammet i övrigt Teliaaktien har förutsättningar att bli en svensk folkaktie. I den följande redogörelsen visar vi vilka övriga statliga företag som bör privatiseras samt hur en försäljning av de olika uppräknade bolagen och verksamheterna bör gå till. Moderata samlingspartiet anser att i första hand ca 25 av de statliga företagsgrupperna bör privatiseras helt eller delvis. Regeringen bör upprätta en plan för privatiseringen av dessa företagsgrupper. Privatiseringarna kan delas in i tre olika grupper: Bolag eller verksamheter under någon form av strukturering eller med behov av omstrukturering där ägarbreddning eller försäljning kan bli aktuell. Inom flera av affärsverken finns egenregiverksamhet som bör bolagiseras och/eller privatiseras. Detta gäller inte minst de särskilda produktionsdivisioner som finns inom och . Förslagen på detta område beskrivs närmare i motion 1997/98:T202 av m.fl. (m). Motiv: Företaget utgör det svenska moderbolaget i SAS. Vi ser inga bärande skäl för att staten skall äga hälften av aktierna i ett internationellt konkurrensutsatt flygbolag. Tvärtom uppfyller bolaget kriterierna för att fungera bättre i privat regi. Statens aktieinnehav är värt ca . Metod: Vid en försäljning av aktierna i bör staten eftersträva att SAS i första hand blir ett börsnoterat nordiskt företag med en bred nordisk ägarkrets. Det finns några förutsättningar att tro att bolaget orkar bära extra kostnader i samband med trelandsägandet och uppdelningen av olika funktioner mellan länderna. Strikt kommersiella beslut ger bolaget störst förutsättningar att kunna konkurrera framgångsrikt. De nationella och de till hälften statsägda moderbolagen har därmed spelat ut sin roll. Efter diskussioner med systerbolagen i och bör därför statens samtliga aktier säljas på ett sätt som gagnar såväl företag som skattebetalare. Eventuellt behöver frågan om garanterad trafik för vissa orter hanteras på särskilt sätt för att ägarfrågan skall få en lösning som alla inblandade parter kan acceptera. Detta är dock inget större hinder för en försäljning av bolaget. Mål: SAS skall bli ett konkurrenskraftigt privat bolag med bas i och med ett konkurrenskraftigt flygnät i synnerhet till och från . Motiv: Genom avregleringen av järnvägstrafiken konkurrensutsätts SJ i betydande utsträckning. Om nya, konkurrerande järnvägsföretag uppstår i någon större omfattning återstår att se. Behovet av fortsatta avregleringar i är stort liksom behovet av standardisering av järnvägsmaterial, krav på elmotorer m.m. Vi uppskattar SJ:s försäljningsvärde till . Metod: Den outvecklade konkurrensen inom järnvägsområdet bör inte hindra en försäljning av vissa kringverksamheter, i likhet med den genomförda försäljningen av , i syfte att öka koncentrationen på kärnverksamheten. Även ägarsamarbeten, delägande i kärnverksamheterna och internationaliseringar bör prövas för att stärka företagsgruppens internationella konkurrenskraft. SJ bör bolagiseras. Staten bör ställa samma krav på SJ som på ett börsnoterat bolag när det gäller avkastning, redovisning, rapportering m.m. SJ skall förberedas för en framtida internationalisering av verksamheten, vilket kräver en ökad konkurrenskraft för att kunna möta ett ökat konkurrenstryck. Mål: Ett starkare, mer renodlat och mer konkurrenskraftigt SJ, som dessutom känner det fulla konkurrenstrycket. Motiv: Det faktum att innehar det svenska rekordet i anmälningar till för misstänkta brott mot konkurrenslagstiftningen utgör skäl i sig för en översyn av organisation och ägarförhållanden. Viktigare är att alla verksamheter bedrivs i olika grad av fungerande konkurrens. Flera av Postens verksamheter är väsentligt avvikande från kärnverksamheten. Det är t.ex. tveksamt om staten skall ägna sig åt företagande i IT-branschen genom Postnet. Även om postdistributionen i många avseenden är monopolbetonad med statliga krav och internationella förpliktelser samt vissa inslag av konkurrens finns betydande fördelar för nya ägarlösningar. De ger konkurrens på lika villkor samt ett mer effektivt konkurrenstryck under pågående avreglering och internationalisering. Försäljningsvärdet för Posten är . Metod: Posten är i stora stycken ett tjänsteföretag där betydande värden finns i personalen. Starka skäl talar för att olika typer av ägarbreddningar riktas till den breda allmänheten av kunder och anställda vid börsintroduktionerna. Det finns mycket som talar för att postgirot liksom bank- och kassaservicen skulle få en renare konkurrenssituation och en större rörelsefrihet vid en börsintroduktion kombinerad med en nyemission. Åtgärden kan mycket väl kombineras med vissa grader av ägarsamband och kommersiella avtal om samutnyttjande av t.ex. postkontoren. Posten Lättgods utgörs till stor del av poståkerierna. Den verksamheten bedrivs ofta i full konkurrens med övriga transportsäljare. Det finns skäl att upphandla den tjänsten i konkurrens för att pressa kostnader och förbättra service. Av detta följer behovet av en privatisering av Posten Lättgods. Åkerier ägs med fördel av de anställda eller andra kompetenta ägare på denna marknad. Vad gäller Posten Affärsutveckling kan många argument tala för att hitta partners till t.ex. Postnet, Posten Finans och eller köpare. Lösningarna måste ge större utvecklingskraft eller andra substantiella fördelar för att förverkligas. Posten Brev och Posten Utrikes får ses som kärnverksamheten, som utgör det nuvarande statliga serviceansvaret. I denna del bör den fortsatta konkurrensutvecklingen och internationaliseringen avvaktas. Denna verksamhet kan och bör ha både samarbeten och möjligen ägarsamband med tidigare nämnda verksamhetsfält. Det kommersiella intresset bör vara avgörande. Mål: Målet skall vara ett effektivt postbolag av hög internationell klass inom kärnområdet. Internationaliseringsgraden bör därför öka. Styrelserna bör avpolitiseras. Motiv: Det kommer att behövas betydande medel för nya investeringar både på och . Detta bör inte belasta statsbudgeten vare sig med lån eller lånegarantier. Vidare blir flygplatserna alltmer internationellt konkurrensutsatta, varför en tydligare och distinktare kommersiell prägel bör eftersträvas. Båda flygplatserna uppvisar god lönsamhet. Försäljningsvärdet är sammanlagt . Metod: En riktad nyemission i samband med en börsintroduktion kan övervägas. Även någon form av ägarsamband med andra för och viktiga flygplatser måste övervägas. Regelverken inom området bör utredas för att ta tillvara de mindre flygplatsernas roll i trafiksystemet. Mål: skall bli en stark och konkurrenskraftig flygplats i . skall bli en konkurrenskraftig skandinavisk flygplats. Den inhemska konkurrensen mellan flygplatserna skall bli sundare och leda till att flygplatserna utvecklas. Motiv: bedriver en omfattande affärsmässig verksamhet som inte är att betrakta som behövlig från myndighetssynpunkt. Vi anser därför att , samt bör privatiseras. Metod: Bolagen bör säljas gemensamt eller var för sig. Mål: myndighetsroll skall renodlas och bolagen skall bli mer självständiga. Motiv: I samband med omläggningen av mät- och provsystemen i försvann behovet av riksprovplatser. De ersattes med Swedac som kontrollmyndighet för godkända och ackrediterade mät- och provplatser. Därmed försvann också motiven för statligt ägda mät- och provplatser såsom . Istället kan vilken kontrollplats som helst bli godkänd förutsatt att man kan klara Swedacs kvalitetskrav. Försäljningsvärdet kan uppgå till . Metod: måste analyseras förutsättningslöst för att uppnå ett gott resultat. Staten bör helt lämna ägandet. Om börsen är rätt säljplats kan diskuteras, liksom olika former av ICA-modeller, personalägande etc. Mål: Målet är dels att uppnå kostnadseffektiva kontroller, som väl håller Swedacs kvalitetskrav, dels att frigöra kapital till statskassan. Motiv: Nordbanken är en halvstatlig bank där statens ägarandel uppgår till av kapitalet. Aktieinnehavet är värt . Företaget är en av största bankkoncerner med ett brett utbud av bank- och finanstjänster till privatpersoner, små och medelstora företag, offentlig sektor samt ett urval svenska storföretag. Nordbankens tillgångar och rörelseresultat avser nästan helt verksamhet i . Kundbasen omfattar över 3,5 miljoner privatpersoner, nära 130 000 små och medelstora företag samt fler än 30 000 organisationer. Koncernen hade 7 300 anställda . Vi ser inga bärande skäl för att staten skall äga merparten av aktierna i bolaget. Bolaget uppfyller kriterierna för att fungera bättre i privat regi. Bankens dominans som servicepartner till offentlig sektor visar på en skev konkurrens som bör kunna elimineras vid en privatisering. Metod: En stor branschkunnig köpare kan bli en bra ägare. Allmänheten har ett stort intresse att äga aktier i bolaget, vilket aktieutförsäljningarna har visat. Nordbanken räknas som en folkaktie. Vid kommande ägarspridning bör instrument som t.ex. konvertibler komma i fråga. Sådana lösningar kan öka möjligheterna för anställda och allmänheten att delta även i kommande privatisering. Mål: Försäljningen av resterande aktier i banken skärper på ett hälsosamt sätt konkurrensen i banksektorn. ökar det kommersiella trycket på banken på ett bra sätt. En försäljning inbringar dessutom betydande belopp till statskassan, drygt 25 miljarder, som en återbäring på de kostnader som bankkrisen åsamkat skattebetalarna. Motiv: Avregleringen av bostads- och bostadsfinansieringsmarknaden är en mycket viktig strukturell åtgärd. , Statens bostadsfinansieringsaktiebolag, är landets tredje största bostadsinstitut och ägs till av staten. Utlåningen i bolaget sker genom två helägda dotterbolag, medan moderbolaget ansvarar för all upplåning i koncernen. All verksamhet sker i en gemensam organisation och under kontroll av moderbolagets styrelse och ledning. Bolaget agerar i full konkurrens med andra bostadsinstitut. är det enda bostadslåneinstitutet där staten garanterar kapitalet. Med staten i ryggen bedriver företaget en aggressiv prissättning på sin marknad med det uttalade målet att öka sin marknadsandel. Så länge inte staten kräver bolaget på en garantikostnad innebär detta en dold subvention och en konkurrenssnedvridning som leder till en ökad socialisering av bostadsfinansieringsmarknaden. Det finns inga motiv för att staten skall ägna sig åt denna verksamhet. nyemission på , samt det faktum att en stor del av bolagets högriskengagemang på totalt har lyfts över till , gjorde att bolaget 1995, av negativa resultat, kunde visa en vinst på . Detta motsvarar 14 procents räntabilitet på eget kapital. Försäljningsvärdet torde ligga på . Vi anser att bolaget är väl lämpat för en försäljning. Detta stärks ytterligare av att privatiserats i stor politisk enighet. bör inte bli ett nytt statligt ägt . Metod: Bolagets privata låntagare, institutioner och allmänheten är tänkbara framtida ägare. Mål: Genom en försäljning av bolaget tas ytterligare ett steg mot en bättre och sundare konkurrens på lika villkor inom bostadsfinansieringen. minskar skattebetalarnas risktagande och staten fokuserar sina åtaganden till att bli mer inriktade på kärnverksamheterna. Motiv: har som mål att med skattebetalarnas pengar utvecklas till ett av landets ledande fastighetsföretag. Detta hotar att ytterligare snedvrida en bransch som via AP-fonder, subventioner och politiska beslut fungerar dåligt. En försäljning av är därför en del i en lång process för att skapa en sund konkurrens på lika villkor i branschen. Resultat efter finansnetto sjönk 1996 till 262 (637) . Resultatminskningen på beror främst på ett sämre finansnetto, varav utgör engångskostnader för förtida lösen av lån i . Ökad upplåning till följd av kapitaliseringen av och medförde i högre räntekostnader. Dessutom påverkades resultatet negativt av den nya fastighetsskatten, högre energiskatter och fortsatt höga underhållskostnader. Bolagets värde är . Genom ett antal strukturaffärer har bolaget renodlat sin verksamhet och är redo för en börsintroduktion. Metod: Bolaget synes vara väl lämpat för en börsintroduktion till allmänheten och institutioner. Staten bör i sådant fall behålla en intressepost mot bakgrund av statens särställning som stor kund hos bolaget. Mål: Målet är att bolaget skall privatiseras och bidra till en sundare struktur och en bättre konkurrens inom fastighetsbranschen. Staten bör kvarstå som delägare med tanke på innehav av speciella fastigheter för den statliga verksamheten, t.ex. fastigheter som brukas av rättsväsendet. Genom privatiseringen minskar staten sitt engagemang i kontorsfastighetsbranschen vilket innebär att ytterligare ett litet steg tas mot en renodling av statens roll. Motiv: Vin & Sprit är ett välrenommerat bolag med dominerande ställning i och stor export. Vin & Sprit är uppdelat i tre affärsområden. Bolaget har drivits som ett statligt bolag av alkoholpolitiska skäl. Dessa skäl är inte relevanta på den avreglerade alkoholmarknaden, där endast detaljistledet Systembolaget är skyddat av monopollagstiftning. Metod: En styckevis privatisering av affärsområdena ger troligtvis staten det bästa ekonomiska utbytet samt minskar dagens konkurrenssnedvridna situation. , vars värde ligger på ca , kan börsintroduceras i eller säljas till något av de stora internationella bolagen. V&S bör börsintroduceras eller säljas till de anställda. Mål: Bolagets affärsområden bör privatiseras och bidra till en sundare och mindre snedvriden konkurrens på respektive marknadsområde. V&S har med ett monopol byggt upp en mycket dominerande ställning på den fria grossistmarknaden för alkoholhaltiga drycker. Denna snedvridning bör minska via en privatisering. Försäljningen av och bör genomföras så att de ger maximal intäkt till statskassan. Motiv: Den svenska finansmarknaden är en integrerad del av den internationella finansmarknaden. Genom denna förändring men också genom förändringar som avregleringar, data- och informationsteknologins utveckling och många finansiella innovationer har läget förändrats. Detta ställer nya krav på finansmarknadens infrastruktur till vilken även VPC kan räknas. Metod: Försäljning till berörda parter. Mål: Vi ser positivt på globaliseringen av finansmarknaden och anser det vara av stort värde om ett av finansiella centra kan skapas i . I detta syfte har det tidigare förts diskussioner mellan och om en sammanslagning. Eftersom det enligt vår uppfattning saknas anledning för staten att genom eget ägande kontrollera börs- och clearingverksamhet, bör statens aktieinnehav i försäljas. Något statligt ägande i framtida bolag som kontrollerar börs- och clearingverksamhet är inte önskvärt. Det finns enligt vår mening inget skäl till att staten skall vara delägare i ett framtida sådant bolag på den svenska finansmarknaden. De säkerhets- och kontrollaspekter som tidigare anförts för delägandet av VPC kan tillgodoses genom tillsyn. Motiv: , som är ledande elproducent och elleverantör, verkar på en alltmer avreglerad elmarknad.