mot · GK02Sk48 · 1997-05-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:100 Ett nytt system för skattebetalningar, m.m. InledningMed stöd av Socialdemokraterna och beslutaderiksdagen att ändra på reglerna förföretagens redovisning och uppbörd av mervärdesskatt.Denna förändring kritiserades hårt av Moderaterna.Näringslivets kritik var samfälld. I samband med beslutet omdessa nya regler framhöll dels att reglernaförsämrade förutsättningarna för företagande, dels att nyaregler skulle komma att införas i samband med beslut omnytt system för skattebetalningar. När förslaget till nyttsystem för skattebetalningar nu presenteras är det förvånandeatt regeringen på viktiga punkter låtitmyndighetsperspektivet gå före företagsperspektivet.Moderaterna är i grunden för idén med ett skattekonto, där företagetsskatter och avgifter kan redovisas på ett enkelt sätt och betalas vid etttillfällei månaden. Det av regeringen nu framlagda förslaget innehåller emellertidflera inslag som vi ogillar både av principiella och praktiska skäl. Därförföreslår vi att avslå propositionen och uppmana regeringen attåterkomma med ett nytt förslag.Synliga skatterDet finns ett intresse av att skatter synliggörs ur ettallmänperspektiv. har i sitt remissvartill utredningen framhållit att det är principiellt viktigt attskillnaden mellan ändamålsbestämda socialavgifter ochallmänna skatter beaktas i olika sammanhang.Riksrevisionsverket menar i sitt remissvar att det är viktigtmed ett system där det finns möjligheter att identifiera olikaskatter och avgifter även i betalningsströmmarna. Verketframhåller det angelägna i att det föreslagna systemet kantillhandahålla information och underlag för analys i arbetetmed att löpande förse statsmakterna med analyser ochprognoser av den statsfinansiella utvecklingen.I propositionen finns ett litet avsnitt som klarlägger terminologin ilagtexten. Det innebär att när det i lagtexten talas om skatt så gäller det ävenavgift som omfattas av lagen. Det är visserligen en förenkling att använda ensådan formulering i lagtexten. i ett vidare perspektiv leder det emellertidtill att skillnaden mellan skatter och avgifter luckras upp. Vi menar att det ärav intresse av göra skillnaden mellan skatter och avgifter tydlig.Kombinationen av många olika skatter och ett högt skattetryck gör detviktigt att det ur myndigheternas redovisningar klart går att utläsa vilkaskatter som ett företag eller en enskild betalar. Det är ur principiell synpunktett viktigt krav att den som betalar en skatt också skall kunna utläsa på ettutdrag från sitt skattekonto, vilka skatter han/hon betalar. Av förslagetframgår att skattekontot skall stämmas av en transaktionförekommit; därvid redovisas inbetalningar och saldo. En inbetalningkommer att kunna omfatta flera olika typer av skatter. Det är viktigt förföretaget att på ett tydligt sätt kunna få en bekräftelse, via skattekontot,frånskattemyndigheten avseende gjorda skatteinbetalningar som går att härledatill den egna bokföringen. När det gäller underskott är det särskilt viktigt attdet framgår vilken typ av skatt eller avgift som inte är fullt betald.Företagen är, när det gäller många av de skatter som skall ingå i systemet,uppbördsman åt staten. Det gör det särskilt viktigt att rutinerna fungerar påettsådant sätt att risken för missförstånd eller tvister blir minsta möjliga.Vi menar att det bör införas en ordning som gör det möjligt att påkontoutdraget visa, inte bara summan av inbetalningarna ,utan även vilka typer av skatter inbetalningen avser.FörfallodagarNär det gäller tidpunkten för skatternas inbetalning, såändras denna enligt förslaget i ett par avseenden.Förfallodagen för mervärdesskatt flyttas fram från den femtei andra månaden efter redovisningsperiodens utgång till dentolfte för företag med ett beskattningsunderlag understigande40 . För företag med beskattningsunderlagöverstigande blir motsvarande förändringatt betalningen skall ske den 26 i efterredovisningsperiodens utgång i stället för den 20. Enkonsekvens av reglerna för de större företagen blir dessutomatt lagen skiljer på inbetalningstidpunkt ochdeklarationstidpunkt vad avser skatteavdragen ochsocialavgifterna. I praktiken skall dessa betalas innan deredovisas. En sådan ordning är inte underlättande förföretagen.Begreppet förfallodag ges en ny innebörd. har ett företag kunnatvara säker på att undgå straffavgifter om det funnits ett kvitto med stämpelfrån post eller bank att en skatt betalats senast på förfallodagen. I den nyaordningen måste betalningen emellertid ske i så god tid att likviden kommitmyndigheten tillhanda på förfallodagen.Den föreslagna ändringen innebär att risk för att betydande rättsosäkerhetkan uppstå. Betalningen sker helt på företagets risk. Förseningar hosbetalningsförmedlaren, vilka leder till underskott på avsändarens skattekonto,leder till kostnader och problem som företaget får stå för. Det är enligt vårmening ett system som ensidigt gynnar staten och sätter företaget i andrahand. Dessutom leder det i praktiken till att betalningstiden i många fall blirkort.Av lagförslaget framgår vidare att kommuner och landsting skall lämnaskattedeklaration på samma sätt som gäller för företag med beskattnings-underlag understigande . Därmed föreligger inte kon-kurrensneutralitet mellan olika aktörer. En sådan ordning är oacceptabel.Ett nytt system med skattekonto bör enligt vår mening var enkelt ochtydligt. Det blir det om alla företag, som huvudprincip, skall betalamervärdesskatt i den tolfte i andra månaden efter redovisningsmånaden. Förövriga skatteavdrag skall gälla den 12 i efter redovisnings-perioden. Förfallodagen skall räknas som den dag då skatten är betald. Riskenför gränsdragningsproblem och missförstånd minimeras därmed.Återbetalning avöverskjutande momsI vissa fall, t.ex. i samband med större investeringar, kan deningående mervärdesskatten komma att överstiga denutgående. I ett sådant fall är det mycketangeläget för företagen att kunna få snabb återbetalning. Medde regler som föreslås kommer detta fortfarande att varamöjligt, men lagstiftaren har inte varit lika angelägen attreglera denna del, som när det gäller inbetalningarna.Möjligheten till återbetalning av mervärdesskatt kopplas tillredovisningen av skatteavdrag och socialavgifter. Dennasamordning kan leda till en likviditetsmässig nackdel förföretagen.Vi menar att återbetalningsmöjligheten avseende mervädesskatten börfrikopplas från kravet på redovisning av övriga skatter. Det gör det möjligt attpåskynda densamma.LikafördelningsmetodenLikafördelningsmetoden leder till att staten får ytterligareövertag i förhållande till företagen. Likafördelningsmetodenfår till följd att den som vill ha pensionspoäng som heltsvarar mot inkomsten måste betala samtliga avgifter ochskatter. Det är en rimlig utgångspunkt om saken hade gälltjust skatter och avgifter som är kopplade till pensioner.Utgångspunkten för det föreslagna systemet är att om denpreliminära skatten överensstämmer med eller är större änden betalda skatten skall tilläggspensionsavgiften anses varafullt betald. Är den betalda preliminära skatten lägre än denslutliga skatten anses så stor andel av det betalda beloppetavse avgift som motsvarar hela avgiftens andel av denslutliga skatten.Den nu skisserade ordningen kan leda till orimliga effekter. Om enföretagare betalar samtliga skatter och avgifter på ett korrekt sätt,men får problem på grund av till exempel utebliven betalningav en större kundfordran, och detta ej går att reda ut , så fårdenna enstaka händelse till effekt att underskott kan uppstå på kontot. Ettsådant underskott leder i värsta fall till att pensionsavgifterna inte ansesfulltbetalda. Ett sådant system leder till ytterligare obalans i förhållandet mellanföretagen och myndigheterna, till företagens nackdel.Vi menar att reglerna måste utformas på ett sådant sätt att likafördelnings-principen inte får de effekter som blir fallet med den föreslagna ordningen.Argumenten för det inledningsvis anförda om att varje skatt skall vara synlig,blir extra tydliga mot bakgrund av likafördelningsmetodens möjliga effekter.Ökat personligtbetalningsansvarI samband med att skattekontots införande föreslås vissaandra ändringar. En mycket viktig principiell sådan gällerföreträdares ansvar för en juridisk person. I propositionensäger sig regeringen inte vilja ändra nuvarande praxis; likvälföreslås en lagändring. Remissinstanserna uttalar sigemellertid mycket negativt i en skala från kritiskt till mycketkritiskt till den nya lagens utformning av det personligabetalningsansvaret.Aktiebolagsutredningen arbetar med dessa frågor och det ärförvånande att regeringen nu väljer att lägga fram nya lagregler utan attavvakta kommitténs förslag. Visserligen säger regeringen i propositionen attutredningen inte skall vara förhindrad att lägga fram sina förslag, trots deändringar regeringen nu vill införa. Återigen är det myndighetsperspektivetsom är vägledande i regeringens förslag. Förutom att nyordningen i sak är fel,så innebär det att det återkommande kravet från näringslivet om långsiktigaspelregler ånyo åsidosätts. I detta fallet rör det sig dessutom om en mycketviktig komponent i företagandet. Om det skall göras besvärligareatt starta företag i , så kommer företag inte att starta och befintligaföretag och företagare väljer kanske att flytta sin verksamhet till andra ländereller att avveckla.I och med att skattekontot kommer att omfatta även företagets egna skatterså ändras förutsättningarna för företagandet helt. I aktiebolagslagen framgåratt i aktiebolag svarar delägarna ej personligen för bolagets förpliktelser. Detfinns ju ett aktiekapital som skall utgöra garanten för dessa. Därtill finnssärskilda regler, som om de inte följs, innebär att bolagets företrädare kandrabbas av personligt betalningsansvar. I detta fall väljer regeringen att gåfram med ett förslag, utan grundlig analys av dess konsekvenser. Motiven är ipropositionen mycket knapphändigt redovisade.Vi avvisar förslaget om ändrade regler för företrädares personligabetalningsskyldighet av samtliga skatter som förekommer på skattekontot.Förslaget innebär risk för att enskilda personers benägenhet att ägna sig åtföretagande minskar.SkattetilläggUnder den borgerliga regeringsperioden förändrades reglernaom skatte-, avgifts- och tulltillägg. Det var i första hand frågaom nya eftergiftsgrunder för att undvika påförande avorimliga tillägg. Dessutom beslutades att inte påföratulltillägg på för lågt redovisad mervärdesskatt vid införselsom skulle ha varit avdragsgill.De förändrade eftergiftsgrunderna har när det gäller skattetillägg inte fåttden effekt som vi förväntade oss. Det förekommer att skattemyndighetenpåför orimliga skattetilläggsbelopp då det enbart är fråga om periodiserings-fel. Det förekommer även andra uppmärksammade fall. Det finns således ettstort antal företag som har fått vidkännas påfördaskattetillägg som inte står i rimlig proportion till förseelsens art.Det har i ett särskilt yttrande i den avslutade utredningen, artikel 6 iEuropakonventionen och skatteutredningen, anförts att det svenskaskattetilläggsförfarandet strider mot de krav som ställs i artikel 6 iEuropeiskakonventionen. Det finns således flera skäl för att utreda frågan. I avvaktan påatt skattetilläggsfrågan blir föremål för utredning och för att förhindraorimliga beslut om skattetillägg har vi tidigare föreslagit att skattetilläggintefår påföras avseende periodiseringsfel när det gäller såväl direkt som indirektskatt.Även tulltillägg drabbar företagen på ett sätt som inte står i rimligproportion till en begången förseelse. Det handlar nästan uteslutande omouppsåtliga fel i tulldeklarationer som upprättats under tidspress. Sverigesinträde i EU har inneburit att importörerna fått en mängd nya regleratt hålla reda på. Dessutom har inlämningsfristen för tulldeklarationerminskat från 15 . De skäl som talar emot tulltillägget somsanktionsform har alltså om möjligt blivit ännu starkare.I den nu aktuella propositionen föreslår regeringen en utvidgning avtillämpningen av skattetillägg. Vi menar att regeringen i stället borde läggafram förslag om att slopa skattetillägg i samband med periodiseringsfel, motbakgrund av dels den osäkerhet som vi menar kvarstår när det gällerskattetillägget som sanktionsmedel, dels på grund av att de regler som gällerför hur mervärdesskatt skall periodiseras inte i alla stycken är kristallklaraförföretagen. Det är orimligt med myndighetssanktioner i de fall som äraktuella. Regeringen bör därför i samband med ett nytt förslag till skattekontoäven återkomma med förslag om slopande av skattetillägg vidperiodiseringsfel samt slopande av tulltillägg.RevisionsreglernaDen trädde rättssäkerhetsreformen i kraft, vilkenbaserades på ett enigt kommittébetänkande, Rättssäkerhetenvid beskattningen. Regeringen skjuter nu ett grundskott motdenna reform och värnar de fiskala intressena i stället för denenskildes rättssäkerhet.Det är i allt väsentligt ett förslag års skatteflyktskommitté,Översyn av revisionsreglerna, som ligger till grund för regeringens förslag.Till skillnad från det betänkande som låg till grund för rättssäkerhetsreformeninnehåller detta betänkande mycket kritiska synpunkter på förslaget i form aven reservation och ett särskilt yttrande. En stor del av remissinstanserna delarminoritetens uppfattning i betänkandet och avvisar eller är starkt kritiska tillde förslag som föreligger om tredjemansrevision, revision av löpande period,s.k. överraskningsrevision, föreläggande att lämna uppgift om det löpandebeskattningsåret samt tredjemansföreläggande.Det är synnerligen olyckligt att regeringen i en sådan viktig fråga somrättssäkerheten väljer konfrontation i stället för en konstruktiv dialog. Genomen sådan attityd kommer med all sannolikhet skattemyndigheternas utred-ningsbefogenheter att förändras i samma utsträckning som den förtillfället sittande majoriteten i riksdag ändras. På så sätt minskasnaturligtvis legitimiteten för kontrollåtgärder som enbart en del av de folk-valda står bakom. Det kommer säkerligen också i många avseenden attupplevas som kränkande av den grupp mot vilka åtgärderna är riktade, d.v.s.företagen och i första hand småföretagen. En bra skattekontroll skapastillsammans med företagen och deras representanter, inte genom attföretagares integritet och rättssäkerhet åsidosätts.Rättssäkerhetsreformen syftade inte till att ensidigt begränsa myndigheter-nas befogenheter, utan det var fråga om att nå en balans mellan rättssäkerhetoch effektivitet. i har på en avskatteflyktskommittén ställd enkätfråga bekräftat att den gällande revisions-lagstiftningen har en struktur som underlättar myndighetens kontrollarbeteeftersom en klar åtskillnad görs mellan samverkan och tvång.Nu kommer balansen att allvarligt rubbas och kan därmed utgöra ett hotmot skattekontrollens legitimitet. Som exempel härpå har ovannämndaskattemyndighet gjort följande observandum med anledning av ifrågavarandeenkät:SKM utgår från att enkäten per definition kommer att ge till resultat attskattemyndigheterna anser sig behöva större kontrollbefogenheter. Enmålgrupp som har till uppgift att granska andra kommer alltid att kunna geexempel på hur mycket bättre resultatet skulle bli om befogenheterna ökade.Skattekontrollen är dock inget självändamål. Den är enbart ett av flera medelsom står till förvaltningens förfogande för att kunna åstadkomma en korrektbeskattning. Ytterst är beskattningsreultatet beroende på att skattesystemet,skattekontrollen och rättssäkerhetsgarantierna upplevs som rimliga av enöverväldigande majoritet av befolkningen. Avvägningen mellan effektivitetoch rättssäkerhet måste därför helst ha en mycket bred politisk förankring.TredjemansrevisionDet är enligt vår mening viktigt att påpeka att i enlighet medrättssäkerhetsreformen skall en revision endast få företas isyfte att kontrollera att ett företag eller annan näringsidkarehar fullgjort sin egen deklarations- eller uppgiftsskyldighetpå ett korrekt sätt. När man vill ha uppgifter från någonannan än den som skall revideras får man förelägga sådantredje man att inkomma med uppgifter.Nu vill regeringen återinföra möjligheten att företa tredjemanskontrollgenom revision. Men man nöjer sig inte med detta utan man vill också geskattemyndigheten befogenhet att inte underrätta om vem eller vilkenrättshandling granskningen avser. Det innebär att dessa tredjemansrevisionerkan få karaktären av s.k. "fishing expeditions".I en demokratisk rättsstat får myndigheter aldrig ges godtyckliga befogen-heter, utan de måste vara väl avgränsade och framgå av lag. En mycket viktigprincip vid integritetskränkande myndighetsutövning är att åtgärden står iproportion till ändamålet. Den enskilde måste normalt veta vad som söks hoshonom och varför. Om det av speciella skäl fordras att den enskilde inte kanfå sådan information måste beslutet fattas av domstol.Enligt gällande bestämmelser kan tredjemansinformation begäras via ettföreläggande. Det finns t.o.m. möjligheter att i enlighet med bestämmelsernai tvångsåtgärdslagen företa överraskande tredjemanskontroller om det ärbefogat i det enskilda fallet. Ett sådant beslut skall fattas av domstol för attupprätthålla kravet att det skall råda god balans mellan skattemyndighet ochenskilda.Det föreligger således inga skäl att frångå gällande bestämmelser och viavvisar därför i detta hänseende regeringens förslag.Revision av löpande periodGenom att medge skattemyndigheten möjligheten att ävenkontrollera det löpande beskattningsårets eller den löpanderedovisningsperiodens räkenskaper och andra handlingarutvidgas revisionsinstitutet utanför sitt ändamål och antarmer formen av s.k. "fishing expeditions". En sådan åtgärdstrider också mot behovs- och proportionalitetsprinciperna.Det är helt orimligt att tillåta kontroll av bokföring, handlingar m.m. sominte har något samband med att skatt- och uppgiftsskyldigheten har fullgjorts.Vi avvisar därför med kraft regeringens förslag att revision får företas avlöpande period.Underrättelse om revisionDet ur rättssäkerhetssynpunkt mest stötande förslaget är attregeringen vill göra det möjligt att kringgårättssäkerhetsgarantierna i tvångsåtgärdslagen.Huvudprincipen i gällande bestämmelser är ju att skapa enklar skiljelinje mellan samverkansrevision ochtvångsåtgärder. Den enskilde skall nämligen inte sväva itvivelsmål om det är fråga om det ena eller det andra. I detsenare fallet skall de i lag stadgade förutsättningarna förtvångsåtgärder föreligga. Regeringens förslag innebär att denenskilde underrättas om revision först i samband med att manknackar på hos denne för att på så sätt få till stånd enöverraskningsrevision utan föregående domstolsprövning. Påså sätt kringgås rättssäkerhetsgarantierna.Motsätter sig den skattskyldige en överraskningsrevision får skattemyndig-heterna pröva om förutsättningarna för tvångsrevision är uppfyllda. I den måndet kan anses föreligga sabotagerisk kan det bli fråga om ett interimistisktbeslut. Ett sådant beslut fattas av granskningsledaren och på så sätt undviksden föregående prövningen av länsrätten.JO har i sitt remissvar uttalat att det är inte lämpligt att införa regler omöverraskningsrevision i ett samverkansförfarande eftersom den revideradekan komma i en situation med en uppenbar karaktär av tvång över sig.Det kan inte vara rimligt att i en modern rättsstat införa den här typen avregler och vi avvisar regeringens förslag även på denna punkt.Föreläggande att lämnauppgift om det löpandebeskattningsåretMed åberopande av de skäl, som vi anfört när det gällerrevision av löpande period, avvisar vi regeringens förslagäven när det gäller föreläggande.TredjemansföreläggandeRegeringen föreslår att upphäva stadgandet i 3 kap. 50 a §andra stycket, LSK eller 3 kap. 5 § tredje stycket, LPP.Om den enskilde föreläggs att samla in uppgifter om tredje man kan denneenligt nuvarande bestämmelser ställa handlingar till skattemyndighetensförfogande i stället för att själv samla in uppgifterna. Det innebär att denskattskyldige ges en valrätt för att undvika onödiga kostnader i samband meden sådan kontroll.Eftersom vi har avvisat möjligheten att återinföra tredjemansrevision bördessa bestämmelser fortsätta att gälla. Vi avvisar således regeringens förslag idetta hänseende.TullagenVi delar regeringens principiella uppfattning att reglerna förtullrevision skall utformas efter motsvarande regler förskatterevisioner och vad som gäller beträffande tvångslagen.Det innebär, i enlighet med vår inställning när det gällerrevisionsverksamheten, att möjlighet till tredjemansrevision,revision av löpande år samt överraskningsrevision inte skallfå förekomma i samband med tullrevision. Vi föreslår därföratt tullagen ändras i enlighet med vad som anförts.ÖvrigtDet finns ytterligare ett antal invändningar som vi har motregeringens förslag. Ytterligare ett uttryck för den obalansmellan företagets och statens relationer, till den förresnackdel är reglerna om kostnadsränta vid för sen betalning.Den skall beräknas till basränta plus 15 procentenheter.Intäktsräntan beräknas till av basräntan. Skillnaderna ärinte försvarbara för ett land som säger sig vilja stå upp för ettpositivt företagsklimat.Vidare tillförs en förseningsavgift på , vid för sent inkommendeklaration. Nivån på denna avgift betyder kanske inte så mycket vad gällerbeloppet. Men det är återigen ett uttryck för den okänslighet regeringen visargentemot den situation företagen verkar i. Företagen upplever olika typer avavgifter som myndigheterna debiterar som ett uttryck för en negativ attitydtill företagen. Den sammantagna effekten av alla avgifter leder till ett lägesom inte upplevs som företagsvänligt. Skall vi skapa ett positivt företags-klimat i landet måste det också komma till uttryck i de sammanhang som nuär aktuella.Moderata samlingspartiet yrkar att avslår proposition 100.Däremot ser vi gärna att regeringen återkommer till med ett nyttförslag som beaktar vad som i motionen anförts.InbetalningstidpunkterFram till dess att ett nytt förslag kan läggas fram påriksdagens bord är det angeläget att dagens regler förredovisning och uppbörd av mervärdesskatt (i lagen1994:200) ändras så att betalningstidpunkterna blir rimliga.Ett sådant förslag bör innebära att förfallodagen bestäms tillden 12 i andra månaden efter redovisningsmånaden, församtliga företag, förutom juniuppbörden som skall redovisasden och novemberuppbörden som skall redovisasden . Med förfallodag skall avses den dagbetalningen erlagts. På detta vis får företagen bättremöjlighet att på ett bra sätt, såsom uppbördsman för staten,redovisa och betala mervärdesskatt. Vårt förslag ryms inomramen för i andra motioner presenterade ekonomiskaalternativ. Denna lagändring bör träda i kraft den 1 juli 1997.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till den del det avser ett nyttsystem för skattebetalning i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär nytt förslag om ett system förskattebetalningar i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att avslår regeringens förslag till den del det avser skatte- ochtulltillägg i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande skatte- och tulltillägg,5. att avslår regeringens förslag till den del det avsertredjemansrevision i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att avslår regeringens förslag till den del det avser revision avlöpande år i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att avslår regeringens förslag till den del det avserunderrättelse om revision, s.k. överraskningsrevision, i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att avslår regeringens förslag till den del det avserföreläggande att lämna uppgift om det löpande beskattningsåret i enlighetmed vad som anförts i motionen,9. att avslår regeringens förslag till den del det avsertredjemansföreläggande i enlighet med vad som anförts i motionen,10.