mot · GL02Fi910 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Var placeras medborgarnas pensionspengar? företag som vill dumpa sina oljeplattformar i företag som prickats av för sin aggressiva marknadsföring av mjölkersättning till spädbarnsmödrar företag som bojkottas av miljörörelsen för sin skövling av regnskogen Vad anser medborgarna om att staten investerar deras pengar i sådana företag? Troligen skulle det orsaka proteststormar om man vore mer medveten om det, men staten skyltar inte direkt med ägandet. Det sker via AP-fonderna, numera sex till antalet. Syftet är givetvis att ge maximal avkastning för att i görligaste mån täcka växande pensionskostnader. Men får detta motivera en placering i radvis av företag som knappast ens uppfyller lågt ställda anständighetskrav? Får accelererande pensionskostnader leda till att staten med aktieinnehav främjar en utveckling som varken är ekologiskt hållbar eller socialt hållbar? Det finns ytterligare ett problem: Är det rimligt att staten investerar pengar på sådant sätt som uppenbarligen motverkar samhällsekonomiska målsättningar om sysselsättning och robust ekonomi? Hur långt skall pensionsfonderna få gå då det gäller att inrikta sig på förräntning av pengar utan hänsyn till vidare, djupare och bredare målsättningar för samhället och dess medborgare? Skall pensionsfonderna användas på ett sätt som leder till negativa konsekvenser för de medborgare vars pengar fonderas? 2 AP-fondernas uppbyggnad och kapital Det är inga små summor som förvaltas av de sex AP-fonderna, totalt 685, . I strikt ekonomiska termer har AP-fonderna lyckats ganska väl; fondkapitalet ökade 1996 med drygt 67 miljarder eller . Första till tredje AP-fonden placerar huvudsakligen i svenska räntebärande värdepapper, men har de fått vidgade investeringsmöjligheter. , inrättad 1974, och femte fonden, inrättad 1988 investerar också i aktier och andra värdepapper på riskkapitalmarknaden. 1996 tillkom , som får placera medel i aktier, varav högst i aktier inregistrerade vid en svensk börs. 3 Etiskt, miljömässigt och socialt tveksamma investeringar AP-fondernas portfölj var i slutet av placerade i verkstadsindustri och i kemisk industri, jämfört med marknadens 41 respektive . Det finns alltså en tydlig överrepresentation av kemiaktier i . Av aktieportföljen var placerade i svenska aktier /97. Av de som var placerade i utländska aktier var placerade i läkemedelsbolaget . Andra innehav fanns i en mängd företag som kritiserats av såväl miljöorganisationer som människorättsorganisationer och FN-organ. Enbart i hittar vi bl.a.: 4 Nya direktiv för AP-fonderna behövs De äldsta AP-fonderna har fått ändrade direktiv . Dessa gav investerarna mer fria händer än förut. I regeringens skrivelse 1996/97:152 menar man: För samtliga fondstyrelser gäller att regeringen funnit brister i målformuleringarna. Kritiken avser såväl målens innehåll som deras precision. Tyvärr avser inte regeringen de etiska eller miljömässiga aspekterna av AP-fondens placeringar, utan det gäller preciserade målformuleringar beträffande risknivåerna. Vi anser att regeringen bör utforma nya direktiv för samtliga sex AP-fonder, där det tydligt framgår vilka etiska, miljömässiga och sociala hänsyn AP-fondernas styrelser måste ta vid sina kapitalplaceringar. Vi anser att t.ex. de fyra ovan uppspaltade exemplen på statligt aktieägande måste undvikas, både för att staten inte skall stimulera denna typ av näringsliv och för att staten som stor aktör skall signalera etiska och miljömässigt baserade värderingar. Regeringen bör skyndsamt tillsätta en utredning gällande vilka formuleringar som skall skrivas in i AP-fondernas direktiv, med inriktning på en tydlig åtstramning jämfört med . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning gällande etiska och miljömässiga direktiv för de sex .