mot · GL02Jo307 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningEn stor fråga inom skogsvården som förbigås i det tysta närskogsskador dryftas och diskuteras inom skogsvårdandemyndigheter och institutioner är plantor som drabbats av"rotsnurr". Några av orsakerna till att skogen och trädendrabbas av skadorna är:1. Felaktigt utvalda plantor, varav 10 miljarder planterade plantor medhölje och emballage av sk paperpot.2. Slarviga planteringsmetoder, bl a med uppgjorda ackordspriser.3. Att stora kalhyggen verkställts på magra jordar såsom i ochVästerbottens län, där planteringar föregåtts av hyggesplöjning som orsakaterosion och snabb vattenavrinning.Färska exempel har konstaterats vid ett flertalskogsexkursioner som företagits, senast i september 1996.Ännu färskare exempel på erosion och vattenavrinning ärförskjutningen av tidigare rotbunden skogsmark i bl.a.orterna i och i ,där ras och jordsprickor fått katastrofala följder för boende iområdena. Geoteknikerna framhåller ofta i sina förklaringartill rasen och jordförskjutningarna att tidigare kalhyggen medstubbupptagning är boven i dramat. En skogsägare från ennordlig sameby har i debatten omtalat att avskogarna i hans sameby var avverkade och stora arealeromöjliga att återbeskoga. Vårdande myndigheter skyller påsvampangrepp, torka och kyla, vilket man tydligen kan seorsaken till, men oftast i samband med rotsnurr som strypernäringstillförseln och försvagar plantorna. Härigenom görsplantorna mottagliga för nämnda skador för att slutligenstupa under snön eller falla offer för höst- och vårstormar.BakgrundDe planteringar i återbeskogningssyfte som i första hand ochi största omfattning gett upphov till rotsnurr var och är ettsystem som inte är avsett för plantor för skogsodling. Devärsta rotdeformationerna med tvärved och krökar harorsakats av "combicell" och "paperpot", där plantans rot varinnesluten i en plaststrumpa som påstods vara av papper,men som i själva verket bestod av en blandning medsyntetfibrer som ännu efter planteringen inte brutitsner eller ruttnat, varvid rötterna sökte sin näring i snurrandevarv kring trädets centrumrot i stället för att växa ut åtsidorna som de gör på rätt planterade barrotsplantor eller vidsjälvföryngring.Från 1970 och framåt har hundratusentals hektar mark planterats medmiljarder täckrotsplantor. Bara ASSI-DOMÄN har ca 170 000 hektarplanteringar med paperpot i norra . Enligt forskare vid SLUöversvallas rotdeformationerna med tiden - om plantan överlever - ochstabiliteten förbättras något, men stamkrökarna finns kvar, liksom tjurveden.Dessutom angriper greminellasvamp eller honungsskivling ofta deförsvagade träden.I de svårföryngrade marker där rotsnurr allra mest har utvecklats måsteandra metoder för återbeskogning användas.Samernas renbetesland har också tagit skada av hyggesavverkningen. Numåste stegen efter kalhyggesskövlingen komma. Redan då den förstarenbeteslagen antogs började beskattningen av våra gammelskogar, tillikaäven samernas renbetesland. följde stora kalhyggen, lövsly-besprutning och därefter rotsnurrdöden genom felaktiga planteringsmetoder.Hela och faunan, jakt och fiske har förändrats, mångfalden i skogenförsvunnit och i stället för fjällnära skogar har polarskogen med sinbuskvegetation brett ut sig. I skogsrapporter betecknas dessa förändringarsom "historiska impediment".Tidigare avgiven motionI avgiven motion, undertecknad av både ochVänsterpartiet, 1996/97:Jo305, har hemställts1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skogsskadorna på grund av rotsnurr utreds av en skyndsamttillsatt opartisk utredning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett åtgärdsprogram tas fram.Motionen avslogs med hänvisning till utvärderingen av den nyaskogspolitiken som regeringen ska redovisa . Deansvariga, ledningen i de stora skogsbolagen - de statliga har medregeringens goda minne fortsatt att plantera med undermåliga metoder, ochvill inte se sanningen i vitögat. Man kan nu förvänta sig att man bakar in helafrågan om rotsnurrsskador i en liten oansenlig punkt i den storaskogspolitiska utredningen 1998.I utredningen, som delgivits regeringen -97 ska demyndigheter som ansvarar för skogsvården drastiskt stöpas om. Efter fleraårs långbänk och dubbla signaler från staten, begär organisationen enomfattande sammanslagning av landets 22 skogsvårdsstyrelser till elva (11)nya organ med ansvar för skogsvården. Samlad skogsvård skulle därmed gefriskare träd.Ekonomi och exportSkogen och skogsindustrin är en av de stora ryggraderna isvensk ekonomi. sålde svensk skogsindustriskogsprodukter till ett värde av 95 miljarder kronor.Nettoexportvärdet, importen av insatsvaror och råvarorfrånräknad, var 78 miljarder kronor.HistorikI försök att få bort rotsnurren gjordes försök att plocka bortpapperet som omslöt jordklumpen i krukan. Då inte hellerdetta hjälpte försökte man med styrlister i krukor av plast ochfrigolit. Trots nämnda förbättringar för rötterna att få störreutrymme fortsätter ungskogen att dö på många återbeskogadekalhyggen runt om i landets nordliga län.StatistikVid besök hos () i Stockholmhar utgåva "Skogsstatistisk årsbok"granskats med avseende på rubriken .Redovisningen ingår bl a i "officiella statistik".Vid läsning av samtliga utgåvor och jämförelse avtexterna årsvis framgår följande exempel på texter om skogsskador ochorsaker.1. Uppgifter om skador på skogen bygger i huvudsak på rapportering frånde lokala skogsvårdsstyrelserna av vad som bedöms vara betydelsefullt ilänet.2. Några enhetliga normer finns inte.3. Man kan inte heller enbart utifrån inventeringsresultaten dra någrabestämda slutsatser om skogsskadornas orsaker.4. För skador av barkborrar och märgborrar ska förbli på en acceptabelnivå krävs fortsatt god skogshygien.5. Skador orsakade av Gremmeniella har rapporterats förekomma lokalt iSvealand och Götaland.6. För viltskador sägs att rådjuren orsakat allvarliga skador i planteringar iGötaland, och lokalt i och vidare i texterna.Det besynnerliga i ovan nämnda beskrivningar av skador iårsboken och statistik är att man under samtliga använtnästan exakt samma rubriker, underrubriker och andraförklaringar till skadorna. För en utomstående undersökareoch forskare som bearbetar och sammanställer trettio årsstatistik utan en enda förändring av beskrivningarna av kändaskogsskador - som av rotsnurr - uppfattas denna som heltoanvändbar för andra värderingar och statistik. Under trettioårs skogsvård måste helt enkelt ett stort antal förändringar iskogsvården ha förekommit, både till det bättre och till detsämre, utan att det dokumenterats och redogjorts för istatistiken.Slutomdömet om statistiken och om författarna till "Skador på skogen" iårsboken kan då uppfattas som att de kopierat tidigare års texter och endaständrat sifferuppgifterna.Uppgifter eller beskrivning av rotsnurrens skador och efterverkningarsaknas helt. Det betyder att det problem som orsakat de största skadorna ejnämns alls i statistiken.RennäringenI samband med att ASSI-DOMÄNS eget skogsfolk enligtuppgift inte följer upp kalhyggenas föryngring ochåterbeskogning och att det växer tillfredsställande kommerrennäringen i kläm. I skogsvårdslagens 31§ sägs: Vid skötselav skog skall i fråga om hyggens storlek och utläggning,beståndsanläggning, kvarlämnande av trädsamlingar ochskogsbilvägars sträckning den anpassning ske som uppenbartpåkallas med hänsyn till rennäringen. Vid planläggning ochgenomförande av åtgärderna skall eftersträvas att berördsameby har årlig tillgång till sammanhängande betesområdenoch till vegetation som behövs inom områden för samling,flyttning och rastning av renarna. För lönande rennäringbehöver renen betestillgång, betesro och framkomlighet iterrängen.Nuvarande skogsavverknings- och återbeskogningsmetoder har förstörtmarkerna så att dessa förutsättningar rubbats. Försäljningen av marken, sombåde ägs av staten och av samerna inom renskötselområdet, har ocksånegativ effekt för rennäringen.RRV:s representanters besök i berörda marker blev ingen godreklam för den demokratiska öppenheten.PiteåTidningens två journalister blev bryskt avvisade från skogsområdetdär exkursionen under ledning av ordförandevisades. RRV:s mannar hotade med att åka hem om pressen tänkte närvara.Riksdagens revisorer har informerats om händelsen.Sedan 1988 har jag, , studerat problemet i litteratur, påett antal exkursioner i samarbete med forskare och i kontakt med skogs-arbetare, skogsägare och samer. förlorar miljarder ominga åtgärder vidtas angående skogsskadorna som orsakas av rotsnurr.Oersättliga naturvärden och stora ytor kan gå till spillo genom avkalhyggen som inte kunnat återbeskogas. De blir till värdelösa impediment. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen gör en förutsättningslös utredning omrotskador som benämns rotsnurr.