ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Kr507 · 1997-10-06 00:00:00 — Idrotten erhåller ett betydande stöd från stat och kommuner dels ett direkt stöd i form av bidrag, dels ett indirekt stöd i form av bl a subventionerade hyror och befrielse från att betala för polisinsatser vid olika arrangemang. Inte minst det indirekta stödet har stor betydelse för elitidrotten. Det är tyvärr inte ovanligt att de extra polisinsatserna vid elitmatcher i fotboll och ishockey kostar . Vi tycker att det är bra att stat och kommun stödjer idrotten. Därmed blir den tillgänglig för fler. Stödet får dock inte vara villkorslöst. En förutsättning måste vara att idrotten är en folkrörelse, som styrs av medlemmarna, och som har som mål att aktivera och engagera många. är det tveksamt om fotbollens och ishockeyns elitklubbar kan beskrivas som ideella föreningar. När det köps och säljs för miljonbelopp, när det trixas och fixas med löner och skatter, då är inte längre folkrörelsestämpeln självklar. När allt ansvar för verksamheten läggs i ett aktiebolag, som i fallet , har enligt vår mening en definitiv gräns passerats. Det är inte rimligt att med skattepengar stödja en verksamhet vars syfte är att ge avkastning på aktieägarnas pengar. måste ta konsekvenserna av sin förvandling från en medlemsstyrd förening till ett kommersiellt bolag, och ta hela ansvaret för den egna verksamheten. Vi tycker t ex att det är självklart att som alla andra företag ska svara för kostnaderna för extra polisinsatser vid sina arrangemang. Vi är medvetna om att det krävs mycket pengar för att nå framgångar inom många idrotter. Därför är det inte alltid så enkelt att dra en skarp gräns mellan ideell verksamhet och kommersiell. Vi är dock övertygade om att idealiteten behövs för att idrotten ska förbli en betydande rörelse i vårt samhälle. Idrotten måste innehålla både allvar och lek. Visst finns det många som lever med och för sina favoriter, och för vilka resultatet betyder allt. För alla dessa spelar det säkert ingen roll om verksamheten styrs av medlemmar eller aktieägare. När en misslyckad klackspark eller ett stolpe ut-skott kan leda till kursfall, då tror vi att många vänder idrotten ryggen. Därför förstår vi varför många inom idrottsrörelsen kritiserat bolagisering. Även har skäl att reagera. Det finns en utredning som ser över stödet till idrotten. bolagisering visar emellertid att det brådskar med ett tydligt besked. Riksdag och regering måste i handling göra klart att stödet till idrotten, det direkta såväl som det indirekta, förutsätter att verksamheten styrs demokratiskt och att vinsten av verksamheten inte riskerar hamna i de enskilda aktieägarnas fickor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det direkta och indirekta stödet till idrotten.
mot · GL02Kr508 · 1997-10-06 00:00:00 — Rollspel är en kraftfull gruppdynamisk arbetsmetod, som används i terapeutiska syften och i utbildningssammanhang som ett pedagogisk metod. Rollspel sker inte inför publik och är inte detsamma som teater. Genom rollspel gestaltas problemsituationer och attityder, som ska belysa interaktionen mellan olika människor. Metoden kan användas i syfte att åstadkomma grupp och/eller personlighetsutveckling. Hobbyspel, som det heter inom (Sverok), innebär vanligtvis att ungdomar själva leder varandra utan tillgång till psykologisk kompetens och i avsaknad av hur det etiska ansvaret regleras. Utövarna kan använda sig av metoden i kombination med scenarier som utgår från militära/paramilitära konfliktscenarier, skräck eller ockultism (bl a satanism) som fritidssysselsättning. Spelarna kan vara i sin roll i sträck, på platser som är okända för utomstående och där förutsättningarna genom den grundläggande idén i intrigen är känd endast av arrangörerna. För detta ändamål uppbär Sverok statligt bidrag, som uppgår till , för sin verksamhet. Denna omfattar enligt uppgift cirka 25 000 medlemmar. Sverok uppfyller de formella kriterierna för att genom uppbära bidrag. I regelverket för uppbärande av statsbidrag för riksungdomsorganisationer framgår dock att innehållet i verksamheten inte får strida mot demokratins idéer. På denna punkt uppfyller Sverok knappast detta villkor, då det bl a förekommer våldsförhärligande inslag och förmedling av faktakunskaper om droger, vapen och ockultism. Anarkism, förakt för svaga och en uttalad elitistisk människosyn präglar delar av det idéinnehåll som förekommer. Detta kan inte anses vara förenligt med något som ska befrämja ett demokratiskt synsätt. Det finns exempel på rollspel som helt medvetet har rasistiska och nazistiska innehåll. Även när det gäller brott och andra gränsöverskridande handlingar finns det exempel på fingerade och i spel genomförda sådana, såsom sexuella kränkningar, gravskändningar, djurofferritualer, inbrott, stölder, rån m m. Bruk av alkohol bland minderåriga i kombination med t ex stridsmoment förekommer. Självmord relaterade till rollspel anses ha kunnat konstateras i några fall. Med tanke på den oklarhet som råder om verksamheten borde en oberoende och opartisk grupp med t ex psykologisk, sociologisk, polisiär och pedagogisk kompetens ges möjligheter att bedöma dess olika innehåll. Detta som ett komplement till den bidragsgivande myndighetens uppföljning. Vi föreslår en genomgripande översyn av idéinnehållet i och formerna för hur rollspelandet bedrivs i de föreningar som är anslutna till och om idéinnehållet motiverar fortsatt statsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av statsbidrag till ungdomsorganisationen .
mot · GL02Kr510 · 1997-10-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrottsrörelsens inflytande i utredningen om idrott, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring N 2 Stöd till idrotten 483 240 000 Skånberg (kd) 1 Yrkandena 3 och 811 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 12 och 13 hänvisade till FiU. 3 Yrkande 14 hänvisat till SoU. 4 Yrkande 15 hänvisat till AU. 5 Yrkande 16 hänvisat till SkU.
mot · GL02Kr513 · 1997-10-06 00:00:00 — Det blev inte som tog hem . Ursprungslandet för de blev och staden . En helt riktigt beslut. Som redan framhölls i motion till 1996 så anser vi fortfarande att de alltid bör förläggas till just denna plats . Detta av flera anledningar. Dyrbara anläggningar, säkerhetsåtgärder kring idrottstävlingarna samt förberedande kommittéarbeten slukar en allt större del av de medel, som istället skulle kunna användas för direkt stimulans till de ungdomar, idrotter och länder som är representerade i de . Detta skulle kunna medföra att fler får möjlighet att delta. De värden som skall stimuleras är att människor möts i en positiv och fredlig kampanda. Ett idrottsevenemang av detta slag är av stor betydelse och skall därför stödjas. Vad som dock inte bör ske är att man ständigt byter plats och på så sätt även ställer till med en kamp mellan länder om att få arrangera spelen. borde istället för att satsa i dylika projekt satsa på att marknadsföra våra företag och som kultur- och turistland. Vi är väl medvetna om att det inte är riksdag som avgör denna fråga. Den olympiska rörelsen är åtminstone teoretiskt en självständig rörelse. Själva spelen, och framför allt det som händer före spelen, har emellertid fått sådana proportioner att det är omöjligt att stå som arrangör utan statens uppbackning. Var och hur spelen genomförs är alltså i grunden en politisk fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de .
mot · GL02Kr515 · 1997-10-06 00:00:00 — De sista årens utdelning av vinster på olika allmänna lotterier har tenderat att bli mycket höga. Att en vinst kan överstiga flera miljoner är inte moraliskt försvarbart. Om en högsta gräns för vinstsummor införs, skulle den del som överstiger denna gräns kunna tillfalla olika organisationer, fonder och hjälpinsatser till människor, som är utsatta för t ex naturkatastrofer eller för att lindra världssvälten. Det kan också finnas skäl att ställa någon form av krav på att en del av vinsten från större lotterier m.m. ska gå till välgörande ändamål som t ex Barncancerfonden, eller SOS barnbyar. Den högsta vinstsumma som får utdelas föreslås vara . Överskjutande pengar föreslås handhas och fördelas av en ideell organisation, såsom . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en högsta gräns för utdelning av vinstsumma införs och att denna gräns föreslås vara , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att del av vinst i större lotterier m.m. skall gå till välgörande ändamål.
mot · GL02L201 · 1997-10-06 00:00:00 — Jag har varken som politiker eller som kund någon rimlig möjlighet att följa frågan om könsfördelning i bolag i min valkrets, . Orsaken är följande: Merparten av de svenska företagen drivs i aktiebolagsform och ägs av sina aktieägare. De kan vara fysiska eller juridiska personer var som helst i landet. Den enda bolagsform där man kan knyta ägandet till en enskild person är enskilda bolag. I är av de enskilda bolagen registrerade på kvinnor. Företagen är vidare registrerade på den ort där de har sitt huvudkontor, oavsett var verksamheten bedrivs. Från SCB:s arbetskraftsundersökning, , kan man få en viss indikation på kvinnligt företagande i . Undersökningen är dock, vilket bör påpekas, en urvalsundersökning med de brister det kan medföra. Dessutom redovisas medhjälpande familjemedlemmar tillsammans med företagarna. Enligt uppgick antalet kvinnliga företagare, inklusive medhjälpande familjemedlemmar, i till 5 000 av totalt 16 000 i länet, d.v.s. . Dock syns inte ens i de företagen könsfördelningen på de ledande posterna. Utredningen om kvinnor och chefskap avgav betänkandet Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap. I betänkandets inledning framhålls att den enkätundersökning som utredningen genomfört visar på en låg nivå kvinnorepresentation i styrelserum och på ledningsnivå i svenskt näringsliv och att företagna intervjuundersökningar blottar en brist på kunskap om de faktiska orsakerna till detta hos ledande representanter för samma näringsliv. Där framhålls också bl.a. i utredningens slutsats, som också givit utredningen dess namn, att den viktigaste orsaken till att kvinnor har så svårt att nå chefspositioner är mäns föreställningar om kvinnor och chefskap. Trots att kvinnor förvärvsarbetar i nästan lika hög grad som män är det långt kvar till jämställdheten när det gäller könsfördelningen inom yrken, sektorer och på olika beslutsnivåer. För att kunna följa och driva frågan är det av stor vikt att behovet av information tillgodoses. Ett sätt att kunna följa frågan på riksnivå vore genom kompletterande krav på årsredovisningarna. Syftet med årsredovisningarna är att bolagets intressenter av skilda slag skall kunna få upplysningar som är av betydelse för bedömning av bolagets ekonomiska förhållande och utvecklingsmöjligheter. Det synsättet passar väl in i ambitionen att synliggöra vilka företag som tar till vara sina kvinnliga medarbetares kompetens. För att få en balanserad utveckling som tar till vara både mäns och kvinnors resurser och värderingar är det nödvändigt att båda könen finns representerade på alla beslutsnivåer i hela samhället. En jämn könsfördelning är såväl en demokrati- och maktfråga som en resurs- och kvalitetsfråga av en sådan dignitet att den måste kunna följas upp politiskt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på redovisning av könsfördelning i bolagens årsredovisningar.
mot · GL02L202 · 1997-10-06 00:00:00 — Den nya stiftelselagen, som trädde i kraft , har medfört skärpningar på ett flertal punkter. Dock har bara en knapp femtedel av de 50 000 stiftelser som finns i landet registrerats hos länsstyrelserna. Enbart dessa har tillgångar på ca , något som ger en antydan om vilken betydande andel av kapitalmarknaden som är involverad i denna verksamhet. är stiftelseformen attraktiv för den som vill förhindra insyn i sin verksamhet och ägna sig åt ekonomisk brottslighet. Staten förlorar också åtskilliga på uteblivna skatteintäkter. Kredit- och mervärdesbedrägerier utförs av handelsbolag som bildats av stiftelser. Då finns det inte något personligt ansvar. Insamlingsbedrägerier är inte ovanliga. Stiftelser kan också användas för att undandra egendom från utmätning och konkurs. Personer med näringsförbud kan bilda stiftelser och bedriva verksamhet. En person som egentligen inte kan få F-skatt kan ändå driva verksamhet i stiftelseform. Det är svårt för myndigheter att kontrollera om en stiftelse är en giltig juridisk person eller ej. Det kan också vara svårt att identifiera den person som företräder stiftelsen då man inte behöver ange personnummer. Fiktiva personer kan förekomma som stiftelseföreträdare. Stiftelser bildas med mycket allmänna mål och begränsat kapital och kan utgöra täckmantel för ljusskygg verksamhet. Det finns inget krav på att det skall framgå av en enda handling hur stiftelseförordningen skall se ut. Den som företräder en stiftelse kan åberopa olika versioner av stiftelsehandlingarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad vad i motionen anförts om behovet av en översyn av stiftelselagen för att förhindra ekonomisk brottslighet.
mot · GL02L205 · 1997-10-06 00:00:00 — Socialdemokratins mål är, och har alltid varit, full sysselsättning. Sittande regering har i denna anda avgivit löfte om att pressa ner arbetslösheten procentenhet för procentenhet. Åtgärder på bredden är naturligtvis nödvändiga. Det finns inte ett sätt, en metod att nå målet på. De nya jobben förväntas komma till stånd i det privata näringslivet. Regelverk har därför med gott resultat förändrats för att stimulera och underlätta nyinvesteringar i små- och medelstora företag. En företagsägarform som, enligt min uppfattning, ytterligare borde ses över är löntagarägandet. Erfarenheterna från av personalägda företag är mycket goda. Förändringar i regelverken och stimulanser har underlättat ett personalövertagande. arbetar tio miljoner amerikaner i företag som de själva är delägare i. Facken har som regel uppmuntrat och stött uppköpen. Undersökningar visar att de löntagarägda företagen är minst lika effektiva som sina konkurrenter. Även lönsamheten är jämbördig, eller något bättre. Att starta eget är ett sätt. Att tillsammans med sina arbetskamrater ta över firman är ett annat. Enligt min uppfattning måste mångfald och flexibilitet vara vägledande på vägen mot full sysselsättning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av möjligheterna för löntagarägande.
mot · GL02L206 · 1997-10-06 00:00:00 — Den kooperativa företagsformen röner allt större intresse inom det sociala området. Det är framför allt de kooperativa daghem och personalkooperativ som bildas genom avknoppningar från tidigare reguljära verksamheter inom landsting och kommuner som nått en viss omfattning. har också inneburit att flera nya brukarkooperativ skapats. Utomlands, företrädesvis i , finns gott om s.k. sociala kooperativ. Dessa företag arbetar med människor som har svårt att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. De sociala kooperativen är arbetskooperativ som säljer varor och tjänster på marknaden. Ett stort antal av kooperatörerna i ett socialt kooperativ har någon form av fysiskt, psykiskt eller socialt handikapp. Kooperationen vänder sig därför till omsorgstagare, människor med allvarliga psykiska problem, fysiskt handikappade, f.d. fångar samt missbrukare. I finns en speciell kooperativ lagstiftning. Där är kooperativ en speciell lagreglerad företagsform. Många kommersiella företag drivs kooperativt. Flera av största företag inom bygg-, jordbruks- och metallsektorn är kooperativ. Men det finns dessutom en speciell lagstiftning som reglerar de sociala kooperativens verksamheter. Exempelvis måste ett socialt kooperativ ha arbetshandikappade som kooperatörer. Det finns också lagstadgat kring hur eventuella överskott får/skall fördelas mellan investeringar, löner samt hur mycket som måste finnas som fonderade medel (motsvarande aktiekapital). Om ett företag uppfyller de krav som ställs för att det skall klassas som ett socialt kooperativ finns vissa skattelättnader att få. Detta motiveras med att kooperativet finns på marknaden och överlever genom produktion till avsalu. Men det sociala kooperativet har vissa marknadsmässiga nackdelar i jämförelse med andra företag som verkar på samma marknad, nämligen att av kooperatörerna oftast har något nedsatt arbetsförmåga. Det vore intressant att pröva om denna modell kunde fungera på den svenska arbetsmarknaden. Det vore också intressant om man i högre grad kunde styra de omfattande arbetsmarknadsinsatserna i i riktning mot den kooperativa formen. En idé vore att t.ex. använda starta-eget- bidragen till kooperativa initiativ. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om en kooperativ företagsform enligt vad i motionen anförts om sociala hänsyn i en alternativ företagsform, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadsmedel för att stimulera kooperativ verksamhet.1 1 Yrkande 2 hänvisat till AU.
mot · GL02L207 · 1997-10-06 00:00:00 — Åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten Den ekonomiska brottsligheten orsakar samhället miljardförluster. För konsumenterna och för näringslivets utveckling innebär den ekonomiska brottsligheten att dåliga företag konkurrerar ut bra företag. För den som är anställd i ett företag som baserar en del av vinsten på att fuska med skatter, bidrag och arbetsgivaravgifter, blir konsekvensen både otrygga anställningsvillkor och ökad risk att själv dras in i svartjobb. Särskilda ekobrottsmyndigheter kommer att inrättas för att effektivisera åklagarnas och polisens arbete med den ekonomiska brottsligheten. Särskilda skattekriminaler diskuteras. Men det räcker inte med organisatoriska förändringar för att komma åt den ekonomiska brottsligheten. Två vägar måste nu prövas. Reglerna för näringsförbud måste skärpas. Det är ofta samma personer som gång på gång figurerar i skalbolagshärvor och i andra typer av ekonomisk brottslighet. Det finns till och med exempel på att personer dömda för ekonomiska brott kunnat fortsätta driva sin brottsliga verksamhet inifrån fängelserna. Det behövs alltså både hårdare regler för näringsförbud och en konsekvent tillämpning av reglerna. Inom vissa branscher måste särskilda regler för licensiering och licensavgifter övervägas. pekar i sitt betänkande på omfattande ekonomisk brottslighet inom vissa typer av tjänsteproduktion, exempelvis taxinäringen. Dessa problem föreslår man skall angripas genom ökad etableringskontroll och genom att en del av företagens avgifter till samhället är direkt kopplade till etableringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten genom skärpta regler för näringsförbud.
mot · GL02L208 · 1997-10-06 00:00:00 — Den svenska lagstiftningen liksom övriga bestämmelser kring kassaregister får anses mycket liberal. Något egentligt myndighetskrav på utformningen av kassaregistren finns inte, utan tillkommer enligt den enskilde näringsidkarens önskan. Detaljbestämmelser kring kravet på arkivering av den så kallade kassarapporten och kassaremsan är också bristfälliga. Dagens moderna elektroniska kassaregister har en mängd finesser, som kan användas på ett för samhället icke önskvärt sätt. Det handlar om olika kommandon som redan vid tillverkningen läggs in i registrens promar. Kassaregistren har därmed latenta fuskmöjligheter, som kan utnyttjas av den som är insatt i registrets programmering. I en pågående förundersökning i har ett företag använt fejkade kassaregister, vilket har konstaterats vid en teknisk undersökning. Det har också visat sig att en sådan teknisk undersökning kan ta månader att utföra och att det är förenat med stora kostnader att läsa innehållet i promarna och ta reda på var dessa dolda kommandon finns. Svensk lag och förordning bör skärpas. I föreskrifter om krav på kassaregister måste framgå att registret ska vara utformat så att det är lätt att se vilka program och kommandon som finns. Kassaregister bör ha modern, elektronisk plombering för att förhindra fusk. Jämförelser bör även göras med liknande lagstiftning främst inom EU, men även i resten av världen, för att ta till vara de erfarenheter som finns. Huvuddelen av kassaregistren tillverkas utanför EU. Kassaregistren borde även ha ett så kallat fiskalt minne. Det borde vara förenat med straffansvar att stoppa eller till exempel nollställa detta fiskala minne (grand total). Detta minne ska finnas för exempelvis skattemyndighetens kontroll. Det borde även inom finnas ett kontrollorgan som ansvarar för kontrollen av ett kassaregister. Stickprovskontroller borde kunna göras hos näringsidkare. Personer som sysslar med installation och service av kassaregister borde ha någon form av auktorisation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på kassaregister.
mot · GL02L304 · 1997-10-06 00:00:00 — Leverantörerna i , däribland många små och medelstora företag, har en utsatt position när deras beställare går i konkurs. Av den behållning som finns i konkursbolaget går den övervägande delen till att betala bankernas och statens fordringar. En mycket liten del, , återstår till de s.k. oprioriterade fordringsägarna bland vilka leverantörerna räknas. Reglerna för hur behållningen ska fördelas vid konkurs ses över inom ramen för arbete, men oavsett utfallet av kommitténs arbetet kommer leverantörernas ställning inte att märkbart förbättras. Ett sätt att påtagligt förbättra leverantörernas ställning är att stärka det sakrättsliga skyddet för äganderättsförbehåll. Med det avses en rätt för leverantören att återta varor som inte betalats, om beställaren går i konkurs. gäller den rätten endast om den levererade varan inte är avsedd att säljas vidare, bearbetas eller infogas i någon annan vara. Det avgörande är med andra ord vad som är avsikten med köpet. Något faktiskt förfogande krävs alltså inte, utan varor som är avsedda för vidareförsäljning kan stå orörda hos beställaren när denne går i konkurs och leverantören ges ändock ingen rätt att återta dem. Ett förstärkt skydd skulle ge leverantören en bättre ställning i konkurs och skulle ytterligare fördelar uppnås. debatterades s.k. bekvämlighetskonkurser livligt. Med det avses ett förfarande då företrädare för konkursbolaget planerar konkursen för att sedan förvärva konkursbolaget och driva verksamheten vidare i ett nystartat företag. I de mest flagranta fallen av bekvämlighetskonkurser beställer konkursbolaget en mängd varor konkursen för att förbättra bolagets ställning gentemot banken. Detta förfarande skulle på ett effektivt sätt förhindras om det sakrättsliga skyddet för äganderättsförbehåll stärktes och leverantören gavs möjlighet att återta de levererade varorna. En ytterligare fördel med ett förstärkt skydd bör framhållas. I konkurssituationen ansvarar konkursförvaltaren för att konkursbolagets tillgångar avyttras till bästa pris. Med hänsyn till att förvaltaren arbetar under tidspress, en utdragen försäljning kostar pengar vilket därför bör undvikas, och understundom saknar den fackkunskap som behövs för att uppnå det bästa priset sker försäljning ofta till ett pris som väsentligt understiger marknadspriset. Konkursen i sig medför ett mått av kapitalförstöring. Denna kapitalförstöring skulle minska om leverantören fick återta varorna och själv ombesörja en ny försäljning. Leverantören får anses ha de bästa kunskaperna om hur varorna bäst bör bjudas ut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett förstärkt skydd för äganderättsförbehåll.