ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Fö339 · 1997-10-06 00:00:00 — Försvarets verksamhet i län Den militära hotbilden mot är den lägsta på mycket . Kanske den lägsta vi någonsin upplevt i detta land. Detta är inte heller ett politiskt kontroversiellt påstående. Liknande konstateranden återfinns i det av fattade försvarsbeslutet. fredsorganisation håller också på att anpassas efter dessa nya omständigheter. län är inget undantag. Att upplåta områden för träning och utprovning av materiel är alltjämt viktigt för att upprätthålla god kvalitet på den försvarsorganisation som, trots nedbantning, ska finnas kvar. Emellertid måste alltid avvägningar göras mellan försvarets behov av områden för träning och utprovning av materiel och människors allt större behov av frilufts- och rekreationsområden, samt skydd av unika naturområden. län har flera områden som både är särskilt uppskattade för friluftsliv och som har ett stort naturvårdsintresse Ett av dessa är Kilsbergsområdet norr om och ett annat är ön Stora Rökna i norra . I båda dessa områden finns dessvärre två motstridiga intressen försvarets och friluftslivet/naturvårdsintresset. Den planerade utbyggnaden av Villingsbergs skjutfält riskerar att allvarligt inkräkta på ett av örebroarnas mest populära friluftsområden med en ovärderlig natur. Fler skjutdagar, nya anslutningsvägar till området, risk för ökat buller m m är bara några av de effekter som kan förväntas av utbyggnaden. Situationen vid Stora Rökna i norra liknar delvis situationen i . En av mest unika och vackraste öar används under större delen av året till utprovning av materiel och annan försvarsverksamhet. äger allmänheten tillträde till ön, dock under ständig övervakning av försvarsmakten. Många båtfarare, som fick uppleva en vackrare sommar 1997, blev förvånade och besvikna då tillträde till Stora Rökna förnekades även . kolliderade två intressen, och friluftslivet fick ge vika. För många människor som bor i län, eller för besökare från andra delar av landet, upplevs detta som en paradox. Å ena sidan krymps försvarsmaktens volym, p g a avspänningen i vår del av världen, men å andra sidan expanderar försvaret sin verksamhet på två av länets mest populära friluftsområden. Det vore rimligt att det nu blev en bättre avvägning mellan dessa två intressen. Mycket talar för att utbyggnaden av Villingsbergs skjutfält inkräktar på natur- och fritidsintressen till den grad att planerna bör rivas upp. Detsamma gäller för Stora Rökna. I första hand måste friluftslivet på ön säkras genom att allmänheten säkras tillträde då båtlivet är som mest aktivt, d v s . På bör en alternativ placering till Stora Rökna hittas till försvarets verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett stopp på utbyggnaden av Villingsbergs skjutfält i län, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att säkerställa allmänhetens tillträde till Stora Rökna i t.o.m. september, att hos regeringen begär förslag om alternativ plats till Stora Rökna i för försvarets verksamhet.
mot · GL02Fö342 · 1997-10-06 00:00:00 — I regeringens budgetproposition redovisas hur organisationen för Försvarsmaktens helikopterverksamhet planeras. Av förslaget framgår att avsikten är att det för framtiden skall finnas fyra helikopterdivisioner, syd, mitt, ost och nord. Enligt min mening är det förslag som redovisats förenat med betydande brister. Det gäller främst möjligheterna för den redovisade organisationen att klara högt ställda krav på allmän räddningsverksamhet till havs längs . Men också katastrofberedskapen i övrigt samt möjligheterna till snabba sjuktransporter inom regionen försämras drastiskt. Helikoptrarnas betydelse t ex vid en större skogsbrand visades inte minst denna sommar vid den stora skogsbranden på Agön utanför . De räddningsuppdrag som flygvapnets helikoptrar utför gentemot flygvapnet svarar för en mycket liten del av den totala flygtiden. Den av försvarsledningen föreslagna kopplingen till de kvarvarande flygflottiljerna måste därför ifrågasättas. Avgörande bör vara om berörda helikoptrar klarar flygvapnets krav på räddningsinsatser, inte var de är uppställda. Regeringen har också slagit fast att samhällets möjligheter att utnyttja de militära helikopterresurserna i fred inte får försämras. Om det förslag till organisation som presenterats blir förverkligat innebär detta att den räddningsberedskap som finns längs kommer att allvarligt försämras över ett mycket stort område. I sammanhanget förefaller det också mycket märkligt att den som är särskilt utformad för räddningsuppdrag till havs skall flyttas från en kuststad till en position inåt i landet. Ett genomförande av denna organisation skulle innebära att får den klart sämsta räddningsberedskapen i hela landet. Närmaste helikoptrar längs kusten kommer då att vara stationerade i söder om och nästa i , ett avstånd på . Följden blir att får en helt oacceptabel räddningsberedskap, varför liggande förslag måste ändras! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ha räddningshelikoptrar kvar i .
mot · GL02Fö343 · 1997-10-06 00:00:00 — I och med nedläggningen av flygflottiljen i försvinner också den räddningshelikopter som finns där. Fortsättningsvis finns därmed räddningshelikoptrar i i , och . Det innebär att hela kommer att stå utan räddningshelikopter. Det är memento för insatser till förmån för sjöfarande och även för andra personer som snabbt kan behöva undsättas utefter den långa kuststräckan. Försvarsmakten bör därför få i uppdrag att stationera en helikopter på , förslagsvis i direkt anslutning till Marinkommando, MKN, och regioncentral i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om räddningshelikopter på .
mot · GL02Fö403 · 1997-10-06 00:00:00 — Proposition 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse lyfte fram en bredare säkerhetspolitisk bedömning där både militära och civila hot mot vårt land betonades. Propositionen förordade samverkan mellan militär och civil verksamhet för att effektivare utnyttja de från skattebetalarna erhållna resurserna för landets totalförsvar. Totalförsvar i förnyelse tar upp säkerhetsbedömningar och principer för det framtida totalförsvaret. Beslut om dessa principers praktiska konsekvenser har fattats av . På finns stort intresse för att bli ett försöksområde för de intentioner som propositionen förutskickade. har ett centralt läge i , goda materiella och utbildningsmässiga resurser inom det gotländska totalförsvaret och en positiv inställning till försvarspropositionens synsätt tillsammans med en stark vilja att utveckla samverkan mellan militärt och civilt försvar. Detta gör att skulle passa bra som ett försöksområde för Totalförsvar i förnyelse. Det gotländska totalförsvaret kan planera och starta utbildning av civil pliktpersonal och sätta upp en civil beredskapsstyrka för att kunna bistå på , i och i internationella insatsstyrkor. Genom läge skulle försöksverksamhet med utvecklad samverkan mellan olika myndigheter, som har verksamhet på , kunna ge värdefulla erfarenheter för ett effektivare utnyttjande av de från skattebetalarna erhållna resurserna för exempelvis tullen, , polisen och sjösäkerheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att får bli försöksområde inom totalförsvaret för utbildning av militära och civila totalförsvarsvärnpliktiga och att möjligheter ges att sätta upp en civil beredskapsstyrka för insatser för att möta de civila hot som kan uppstå, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att får bli försöksområde för utökad samverkan mellan de myndigheter som har verksamhet på .
mot · GL02Fö601 · 1997-10-06 00:00:00 — övervakar svenskt sjöterritorium vinter som sommar. Myndigheten har ett stort arbetsfält, allt som rör vårt sjöterritorium och allt som rör sig i detta område skall övervaka. I uppdrag ingår bl.a. att utföra sjötrafikövervakning enligt lagen om medverkan i polisiär övervakning (LKP). Denna lag ger kustbevakningstjänstemannen samma befogenheter som polisen har vid ingripande då det t.ex. gäller onykterhet till sjöss. Lagen reglerar också befogenheter vid kontroller av behörigheten då det gäller framförandet av fartyg och båtar. Den senaste vinterns alarmerande ökning av dödsolyckor, och debatten om skoterförare som ofta kör alkoholpåverkade när de är inblandade i olyckor med snöskotrar kräver åtgärder från lagstiftarens sida. Skoteråkandet längs är intensivt på vintrarna. Det är företrädesvis fritidsåkande skoterförare, men även en del yrkesverksamma förare. har resurser att övervaka skotertrafiken på våra vinterisar, men de har inte de nödvändiga befogenheterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om befogenheter.
mot · GL02Fö603 · 1997-10-06 00:00:00 — Överförande av till marinen Att ha två myndigheter som båda övervakar exakt samma områden det svenska havet med både likartad radar och likstora båtar ger inga plusvärden. Det handlar tvärtom om en uppseendeväckande suboptimering. Ingen skulle komma på ett motsvarande dubbelarbete när det gäller övervakningen av luftrummet. Därför bör inordnas i marinen och rationaliseringsvinsten komma skattebetalarna till godo. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överförande av till marinen.
mot · GL02Fö605 · 1997-10-06 00:00:00 — övervakar svenskt sjöterritorium såväl sommar- som . Myndigheten har ett stort arbetsfält, allt som rör vårt sjöterritorium och allt som rör sig i detta område skall övervaka. när isen ligger nyttjas svävare och skotrar för att bevaka havsisarna. har bland annat i uppdrag att utföra sjötrafikövervakningen enligt SFS 1982:395 (lagen om medverkan vid polisiär övervakning). Denna lag ger kustbevakningstjänstemannen samma befogenheter som polisen har vid ingripande då det till exempel gäller onykterhet till sjöss. Lagen reglerar också befogenheter vid kontroller av behörigheten då det gäller framförandet av fartyg och båtar. Skoteråkandet längs är intensiv på vintrarna. Den största delen är fritidssysselsättning men det finns även en del yrkesverksamma som nyttjar skotern som redskap i sitt yrke. Den senaste vintern har vi haft en alarmerande ökning av dödsolyckor med snöskoter. Det mest tragiska har varit att det allt för ofta funnits alkoholpåverkan med i bilden när olyckor inträffat. För att komma till rätta med detta måste naturligtvis debatten i samhället föras utifrån att framförandet av motorfordon kräver nykterhet, men finns ett behov av ökad bevakning av snöskotertrafiken. Mot denna bakgrund föreslår vi att ges utökade befogenheter att övervaka snöskotertrafiken på samma grunder som man har att utföra uppdrag när det gäller sjötrafikövervakningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökade befogenheter för att övervaka snöskotertrafiken.
mot · GL02Fö702 · 1997-10-06 00:00:00 — Anmälningsplikt för fartyg i Under 96/97 behandlade i sitt betänkande om beredskapen mot svåra påfrestningar i fred (96/97:FöU5) frågan om transpondrar på fartyg. menade att det var ett angeläget arbete som driver i syfte att få till stånd en internationell överenskommelse om krav på transpondrar på fartyg. Detta gäller i synnerhet för den omfattande fartygstrafiken i , och . Om det internationella samarbetet inte skulle leda till resultat i närtid menade att regeringen borde skapa möjligheter till förbättringar i våra farvatten, t.ex. inom Östersjösamarbetet och det nordiska samarbetet. var av godsmängden som hanterades i det nya storlänet hamnar varor som kom från eller skulle till utlandet. Den totala godsmängden var . Många fartyg med miljöfarlig last trafikerar farvattnen runt Sveriges kuster och på vattenvägarna inne i landet. Hur säkert detta transportsätt än fungerar kan olyckor med svåra följder för människor och miljö inträffa. Stora oljemängder fraktas in i och . Det är viktigt att dessa och andra miljöfarliga laster transporteras under så säkra betingelser som möjligt. har registrerat 411 oljeutsläpp. Den geografiska fördelningen visar bl.a. att är ett av de hårdast drabbade områdena. I 26 fall av de registrerade utsläppen har misstankar kunnat riktas mot visst fartyg. Om det funnits ett trafikupplysningssystem skulle vi kanske helt kunna slippa anonyma oljeutsläpp med många och långa utredningar för att söka fastställa skuldfrågan. För att öka tryggheten, säkerheten och beredskapen mot oljekatastrofer och andra miljöfarliga utsläpp borde någon form av anmälningsplikt för fartyg införas. Fartygslast, storlek och destination skulle meddelas , som svarar för övervakning, miljöskydd och säkerhet till sjöss. För att öka säkerheten kring sjötransporter i och i och minimera riskerna för miljöfarliga utsläpp bör verka för att ett system med anmälningsplikt för fartyg införes vid infarten till . Detta kräver naturligtvis överenskommelser mellan de tre nordiska länderna runt och samt övriga länder kring , för att ett bra och fungerande övervakningssystem skall erhållas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett anmälningssystem för fartyg vid infarten till .
mot · GL02Fö704 · 1997-10-06 00:00:00 — Arkiveringstid för inspelade samtal till larmcentraler Inspelade samtal till landets larmcentraler bör betraktas som journaler och därmed arkiveras lika som andra sjukvårdsdokument. Vi anser att det är synnerligen viktigt om man skall kunna göra en korrekt värdering och ställningstagande vid ett överklagande till (). Ärenden som behandlas hos faller under lagen med preskriptionstid. Banden för inspelade samtal till larmcentral raderas redan efter tre månaders arkiveringstid. Vi finner det stötande ur rättssynpunkt att inte arkiveringstiden sammanfaller med preskriptionstid. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arkiveringstiden för inspelade samtal till larmcentraler.
mot · GL02Fö705 · 1997-10-06 00:00:00 — har inträffat tillbud vid transport av farligt gods, såväl på landsväg som på järnväg. Tillbuden kunde i några fall ha utvecklat sig till katastrofer för människor och miljö. Min hemkommun berördes av en tankbilsolycka som kunde ha fått svåra konsekvenser för omgivningen. Mest omtalat var Kälarnetillbudet där sju järnvägsvagnar som transporterade etylenoxid, svaveldioxid, acetylaldehyd och ammoniak spårade ur. Trots att säkerheten förbättrats till exempel bestod tankarna i av stålplåt, som höll och att EU-inträdet medfört att internationella regler för farligt gods också skall gälla i , finns det motiv för ytterligare förbättring av säkerheten. Inte minst mot bakgrund av att det fraktas stora mängder farligt gods genom landet. En siffra på upp till har nämnts i sammanhanget. Av transporttekniska skäl fraktas merparten av godset på gummihjul. Det rör sig om en halv miljon lastbilslaster för . Det finns också anledning att påpeka att även sjöfarten fraktar en stor mängd mycket farligt gods. Den nationella tillsynen av transporterna utövas av , , , , Tullen och länsstyrelserna. Självfallet har också polisen viktiga uppgifter genom sina kontroller på fältet. En fråga som blir mer och mer aktuell är om olyckor på hemmaplan, och utomlands, bör leda till att hanteringen av säkerhetsfrågorna drivs med snabbare tempo, både i och internationellt. Jag anger detta mot bakgrund av att jag vid tidigare tillfällen i tagit upp dessa frågor, utan att särkilt mycket har hänt. Något som många reagerar mot är att järnvägstransporter sker i lägen när risken för solkurvor ökar på grund av kraftiga temperaturväxlingar. Solkurvor ansågs vara olycksorsaken både i och vid urspårningen i i . Någon form av observandum bör inrättas som motsvarighet till färjeledstransporter, som ej får ske i för hårt väder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad säkerhet vid transporter av farligt gods, att begär att regeringen verkar för att ett internationellt system tas fram i syfte att få gemensamma bestämmelser för transporter av farligt gods.
mot · GL02Fö706 · 1997-10-06 00:00:00 — Nationella styrkor vid kemikalieolyckor Vid olyckor där kemikalier är inblandade har det visat sig att samhället ställs på svåra prov då det gäller att klara upp begynnande katastrofer för människor, djur, mark, luft, grundvatten och andra förhållanden. Samarbetet med tillverkarna, transportörerna, olika slag av myndigheter m.fl. inblandade är av största vikt. Samövningar om olyckan skulle vara framme är också av central karaktär och det är viktigt att resurser finns och att samhället prioriterar detta. Vid transporter på vägarna finns problemet när farligt gods går som styckegods på vanliga lastbilar att räddningspersonalen måste in i lastbilshytten för att få fatt i fraktsedlarna och där se vad som transporteras. Transporterna till sjöss, på järnväg eller i luften har sina speciella omständigheter. Det är angeläget att det finns en nationell färdigövad organisation med understödsstaber utplacerade i regioner för snabba insatser till den räddningstjänst som skulle behöva hjälpen. Det skulle vara en tryck på knappen-organisation som med kort varsel skulle kunna vara på plats varsomhelst i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en nationell organisation till stöd för räddningstjänsten vid kemikalieolyckor.
mot · GL02Fö707 · 1997-10-06 00:00:00 — har flera naturkatastrofer inträffat där olika myndigheter tvistar om vem som har betalningsansvaret eller om någon över huvud taget har något betalningsansvar för skador som uppkommer till följd av naturkatastrofer. Så har exempelvis varit fallet vid . Där inträffar mellan tre och fem skred , alltifrån mindre släppor till större skred där bebyggelse hotas. I samband med ett av de större skreden vid tillsatte regeringen en särskild utredningsman. Denne kom slutligen fram till att ingen verksamhet i eller kring älven kunde anses vara den direkta och enda orsaken till skredet och att det skulle ses som en naturolycka. Många inblandade parter som skyller ansvaret på varandra i det akuta skedet fördröjer insatser och ökar oron och osäkerheten hos de enskilt drabbade. I och på har häftiga skyfall orsakat översvämningar med skador på enskild egendom, där ansvarsfrågorna varit oklara. I norra har snabb snösmältning orsakat vårfloder med skador på såväl offentlig som enskild egendom. Så tog exempelvis vårfloden med sig bron över vid Fatsjöluspen i kommun 1995. Eftersom vägen och bron var enskilda uppstod långa diskussioner om betalningsansvaret. Den enda familj som satt isolerad på fel sida om ån fick genomlida mycket osäkerhet och vånda innan finansieringen av en ny bro slutligen löstes. För de enskilt drabbade vid rasen i är oron och osäkerheten om vem som kommer att ta det ekonomiska ansvaret detsamma. Det förefaller självklart att det är staten som står ansvarig gentemot den enskilde när det inträffar naturkatastrofer. Så blir oftast också slutresultatet. Innan slutliga uppgörelser är färdiga uppstår emellertid mycket osäkerhet och oro för den enskilda. till och med fördröjs insatser på grund av tvister mellan och inom myndigheter om vem som skall göra vad. står alltid för den akuta insatsen men sedan ...? I många andra länder, exempelvis i vårt grannland , finns katastroffonder för att förbättra myndigheternas handlingskraft. Det är givet så att de statliga verken, ju mer pressade de blir av besparingskrav, får en minskad beredvillighet att utan extra ersättning åtgärda skador som uppkommit på grund av naturkatastrofer. Detta betyder i sin tur att enskilda människor kommer onödigt i kläm. Förutsättningarna för att inrätta katastroffonder bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om att inrätta en katastroffond i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Fö708 · 1997-10-06 00:00:00 — har drabbats av mycket häftiga regn. Detta har resulterat i stora plötsliga vattenflöden som lett till stora skador både i naturen och på fast egendom. I har många hastigt fått överge sina fastigheter, vägar och broar har sköljts bort, i Norr- och likaså. I i har 33 hus evakuerats, fem har redan rasat ner i ån och de övriga kommer att lösas in eller förstärkas så att framtida rasrisk undviks. Så sent som för sedan upptäcktes nya sprickor som kan resultera i att reningsverket utsätts för rasrisk. Det innebär ytterligare kostnader för kommunen, men även risk för att orenat vatten rinner ut direkt i ån. Försäkringsskyddet i hem- och villaförsäkringar har förbättrats och försäkringssystemet svarar för stora delar av det ekonomiska skyddet. Självrisken i systemen kan för den enskilde bli väldigt hög, ca är för många en realitet. Kommunen har gått in och köpt husen för sedan försäkringstagarna fått sin ersättning, men den ekonomiska förlusten drabbar ändå de utsatta familjerna mycket hårt. Kommunen och har alltsedan det första raset gjort stora insatser i området. På en fråga jag ställde i svarade försvarsministern att och försäkringsbolagen fungerade tillfredsställande i svåra situationer som denna och regeringen hade inte för avsikt att ta ytterligare initiativ. Det är helt förståeligt att de medel för katastrofhjälp som tilldelats inte räcker till. Kommunens kostnader kommer därför att bli höga trots att bidragit med medel. Det vore därför mycket bra om en statlig katastroffond bildades så att enskilda medborgare som fått sina hem förstörda snabbt kunde ersättas. Att drabbas av en plötslig, oförutsägbar katastrof är ett stort trauma i sig och att dessutom oroa sig för den omedelbara ekonomiska framtiden är oerhört påfrestande. Det är inte heller acceptabelt att kostnader för en naturkatastrof endast skall bäras av en enskild kommun eller region utan bör bäras av oss alla gemensamt. Naturskadefonder finns redan i flera europeiska länder och bör också inrättas i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till inrättande av en statlig katastroffond enligt motionens intentioner.
mot · GL02Fö709 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen har i tidigare sammanhang bedömt att ett snabbt och effektivt omhändertagande av trafikskadade är av stor betydelse för att lindra effekterna av en trafikolycka. För att minimera insatstiderna och för att kunna erbjuda en hög och jämn kvalitet vid det akuta omhändertagandet kommer ett sammanhängande system med ambulanshelikoptrar att utredas närmare. I yttrandet över departementspromemorian På väg mot det trafiksäkra samhället, Ds 1997:13, har samt i och ansett att ett system med ambulanshelikoptrar bör koncentreras till områden med långa transporttider. Det innebär att den norra sjukvårdsregionen, som omfattar mer än halva yta med de fyra landstingen , , och , bör prioriteras i sammanhanget på grund av de långa avstånden. Parallellt med att frågan utreds bör en försöksverksamhet inledas i den norra sjukvårdsregionen. Den kan ge värdefulla bidrag till utredningens bedömningar av de medicinska, organisatoriska och finansiella förutsättningarna för ett system med ambulanshelikoptrar och ambulanser. Då de fyra Norrlandslandstingen genom sin samverkansnämnd utrett förutsättningarna för ett utökat samarbete i den norra sjukvårdsregionen finns en hög beredskap att delta i en försöksverksamhet inom ramen för den statliga utredningen om ett ambulanshelikoptersystem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med ambulanshelikopter i den norra sjukvårdsregionen.