mot · GK02Ub26 · 1997-04-03 00:00:00 — För att även nå resultat på kortare sikt börjämställdhetsfrågor lyftas fram i lärarnas fortbildningsprogram. En förbättradkunskap om och insikt i de brister i jämställdheten som finns i dagenssamhälle måste förmedlas till skoleleverna och diskuteras i klassrummet.Informationsteknik i skolanDen snabba utvecklingen inom informationsteknologin beröräven skolan. Det är därför viktigt att skolan följer med iutvecklingen och att bl a den s k IT-projekt isvenska skolor noggrant följs upp så att inte tekniken ensamthamnar i centrum istället för pedagogiken. Att hanteradatorer, veta hur man kommunicerar på de "elektroniskamotorvägarna" och ha kännedom om datornsanvändningsmöjligheter är avgörande kunskaper ochfärdigheter för 2000-talet. Den som saknar sådana kunskaperkommer att vara handikappad på framtidens arbetsmarknad.En utveckling mot segregation mellan dem som har hafttillgång till datorn som arbetsverktyg och dem som inte haftdet, måste motverkas. Därför har liberalerna sommål att alla elever skall ha tillgång till egna datorer.Vi menar att det finns en uppenbar risk att flickorna kommerpå undantag vid användningen av datorer. Detta måste viaskolan aktivt förebyggas t ex genom att flickorna får särskildtstöd och handledning, och därmed får en ökad chans attsjälva pröva. Kunskapen om datorer måste också utvecklasså att användningen inte bara sker inom ett särskilt ämneeller stannar vid tekniken - den måste elevanpassas ochintegreras i övrig undervisning för att bli en naturlig del avskolans arbetsmetodik. Då är en förutsättning att alla lärareinom alla årskurser har tillgång till och kunskap om demöjligheter som modern ger. Lärarna måste därför förstoch främst få fortbildning i användningen av den nyatekniken. bör initiera en ökad utveckling avprogramvara för interaktiv användning av multimedia.Folkpartiet liberalerna anser att det är viktigt attkommunerna tar upp satsningar på informationsteknik i sinaskolplaner. Varje klassrum borde ha möjlighet att ha kontaktmed andra skolor och ungdomar ute i världen.GymnasieskolanFolkpartiet liberalerna anser att ökad kvalitet inomgymnasieskolan kräver:- färre kärnämnen-- en mer flexibel gymnasieskola-- ett nytt personligt program där eleven själv väljer kurser-- entreprenörsutbildning-- ett nytt teknikprogram-- en ny lärlingsutbildning-- en frivillig gymnasieexamen-- fler forskarutbildade lärare-- fler lektorat.-En gymnasieskola för framtidenDen svenska gymnasieskolan har genomgått omfattandeförändringar . kommerde första eleverna som fått hela sin undervisning enligt dennya läroplanen, de nya programmålen, de nya kursplanernaoch det nya betygssystemet att gå ut ur gymnasiet. Det finnsdärför stor anledning att nu ta tag i de problem ochfrågetecken som uppenbarat sig på vägen.Vi delar i mycket regeringens uppfattning om vad som bör göras för attkomma tillrätta med problemen inom gymnasieskolan men tycker det ärbeklagligt att regeringen valt att inte komma till med konkretaförslag.Rapporter från gymnasieskolor i hela landet visar att många elever sombörjade de nya treåriga programmen inte var kunskapsmässigt förberedda påde teoretiska kraven. Detta kan knappast lastas gymnasieskolan utan ärsnarare ett bevis på bristerna i . Gymnasiereformen borde hakombinerats med ett förberedelsearbete i , i syfte att skärpakraven på godkända kunskaper i svenska, engelska och matematik. Elevernahade då varit bättre förberedda för de kunskapskrav som den nyagymnasieskolan ställer. måste detta kunskapslyft komma i efter hand.Det individuella programmet infördes för att ge en andningspaus för deelever som behövde ett lägre tempo eller önskade andraämneskombinationer. Tanken var att eleven skulle övergå till sitt valdaprogram. finns det mycket som tyder på att det individuella programmet istället blivit ett program för de elever som inte är godkända frångrundskolan, för skoltrötta och för teoretiskt ointresserade elever. I vissakommuner är detta program det tredje största! Detta är en minst sagt oroandeutveckling. Det är nödvändigt att blir bättre på att tidigtupptäcka elever i behov av stöd så att åtgärder kan sättas in. Skolan måste tasitt ansvar för att eleverna skall kunna nå godkända kunskaper.Färre kärnämnenFrån och med kommer det att krävas godkändakunskaper från i svenska, matematik ochengelska för att få börja på ett nationellt program pågymnasieskolan. Utan dessa förkunskaper saknar elevernaförutsättningar att följa undervisningen vid ett nationelltprogram. Elever som inte klarar dessa krav hänvisas till attkomplettera sina studier vid det individuella programmetinnan de kan börja på ett nationellt. Det är bra attkunskapskraven blir tydliga. har gymnasieskolan åttaobligatoriska kärnämnen för alla elever, oberoende av valtprogram. För att markera betydelsen av svenska, engelskaoch matematik och öka elevernas möjlighet tillegna val av kurser anser vi att kärnämnena bör kunnabegränsas till svenska, engelska och matematik.Kunskapskraven i dessa ämnen får inte sänkas.En mer flexibel gymnasieskolaFolkpartiet liberalerna vill betona en fråga som berör bådegymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Detgäller möjligheten till mer flexibel studietakt. Detta skullekunna underlätta för eleverna att klara den nyagymnasieskolan. Ett sätt att mjuka upp den något stelaprogramstrukturen är en ökad valfrihet för eleverna ochstörre möjligheter för dem att planera sina studier.Fortfarande är dock möjligheterna begränsade för de eleversom skulle vilja läsa ett gymnasieprogram i etapper. Normaltförutsätts att gymnasiestudierna skall vara avslutade före 20års ålder. Ytterligare senareläggning av studierna orsakarmerkostnader för den enskilde eleven. Vi tycker att de treåren, inte minst i de yrkesinriktade programmen, skullekunna utnyttjas mer flexibelt, där studier och yrkespraktikvarvas och där utbildningen kan organiseras i etapper. Dåkan eleverna avbryta sina studier efter ett eller ochändå ta med sig avslutade kurser ut i yrkeslivet. Den som avolika anledningar föredrar kortare studietid i tonåren skallkunna komma tillbaka och läsa vidare, inom ramen för de treåren vid t ex komvux. En sådan "gymnasiebank" skulle bådegynna de skoltrötta och omotiverade tonåringarna.Personligt program för ökad valfrihetFolkpartiet liberalerna vill dessutom ge eleverna möjlighetatt själva välja kurser som sätts samman till ett program -personligt program. Utöver de obligatoriska kärnämnenaskulle eleverna själva få välja kurser fritt. Vi menar attregeringens tankar på att öppna de naturvetenskapliga ochsamhällsvetenskapliga programmen så att elever kan väljanya ämneskombinationer är bra. Vi välkomnar förslag påändringar av timplaner och programmål så att detta blirmöjligt. Men vi vill ge alla elever denna möjlighet.EntreprenörsutbildningSverige har både tradition, kultur och möjligheter attutvecklas till ett innovationsland. Det finns kreativaskapande människor, fyllda av idéer. Kan vi underlätta dennaenorma potential kommer vi åter att bli ett innovations- ochutvecklingsland. För att detta skall bli möjligt krävs att vi blirbättre på att ta vara på humankapitalet - den blivandeentreprenören/företagaren. Vid en tillbakablick finner manofta att entreprenörerna och innovatörerna var de elever somhade svårt att finna sig tillrätta i skolans värld. Därför är detviktigt att skolan finner nya vägar att ta tillvara dessa eleversbehov. Redan på gymnasienivå bör man kunna finna flexiblakombinationer av utbildningslösningar som stimulerar ochlär inför ett eget företagande. Då kan vi bättre ta vara på ochtillåta dessa ungdomar att utvecklas just till det de vill ochSverige behöver - nya företagare.Nytt teknikprogramDet finns mycket som tyder på att ett nytt teknikprogram börinföras. Dels för att tillgodose behovet hos de elever som villläsa mer teknik, dels för att stimulera intresset hos fler. Detfinns i ett stort behov av människor mednaturvetenskaplig och teknisk utbildning. Regeringen börsnarast återkomma med ett konkret förslag om nyttteknikprogram.En modern lärlingsutbildningRegeringen har äntligen insett behovet av en nylärlingsutbildning. Det är bra. Tyvärr har regeringen valt attinte försöka finna en bred politisk lösning i denna fråga. Isamband med att regeringens skrivelse lades fram medförslag om ny lärlingsutbildning avslog förslagfrån bl a om att ett ny lärlingsutbildning bordeinföras. Det är synd att regeringen söker konfrontationistället för samarbete.Folkpartiet anser att de positiva dragen i lärlingssystemet bör tas till varainom den nya gymnasieskolans och/eller komvux ram. Alltför få elevergenomgår lärlingsutbildning - 1995 fanns det 25 lärlingar.Motsvarande siffror från den gamla lärlingsutbildningen var /88,3 000 lärlingar i gymnasieskolan. En ny lärlingsutbildning skulle ge storamöjligheter till positiv samverkan mellan företagare på skolorten och denkommunala gymnasieskolan. Samverkan med ortens näringsliv och organisa-tioner borde kunna ske både i form av medverkan och direkt samarbete omprogram, utbildningar och kurser. Det är bra att regeringen nu äntligen verkarha insett behovet av lärlingsutbildning.GymnasieexamenRegeringen funderar över att införa en yrkesexamen pågymnasienivå. Detta tycker vi är positivt. Vi vill emellertidgå ett steg längre och införa en internationellt gångbargymnasieexamen. En sådan behövs för att svenska ungdomarskall kunna konkurrera internationellt på lika villkor. Denökade internationaliseringen och det faktum att alltflerungdomar väljer att studera vidare på universitet ochhögskolor gör att behovet ökar alltmer. är istort sett ensamt om att sakna examen för gymnasiet. Enundersökning som gjort visar dessutom att en stormajoritet av landets kommunpolitiker stöder kravet på enfrivillig gymnasieexamen. Vi föreslår att en frivillig examen,som kan tillgodoräknas utomlands, skall erbjudas allagymnasister som avslutar ett program.Forskarutbildade lärare ökarkvalitetenFler lektorstjänster bör tillsättas och nyinrättas så att flerdisputerade kommer in i skolan. Detta kan stimulera allaverksamma till kunskapsutveckling. Lärare bör ävenuppmuntas att vidareutbilda sig för att bli behöriga att besättalektoraten. För att underlätta för fler att doktorera anserFolkpartiet att antalet doktorandtjänster skall öka.Hotande brist på grundskole- ochgymnasielärareEfterfrågan på gymnasielärare kommer öka efter sekelskiftet.Det beror dels på babyboomen men även på utbyggnaden avkomvux. kommer att behöva 21 000gymnasielärare i allmänna ämnen vilket är en ökning med 3700 lärare jämfört med . hävdar att20 000 lärare kommer att saknas . För att klara dettamåste fler utbildas till lärare. Det kräver fler platser påhögskolan och att rekryteringsinsatser görs. Om dettakommande problem säger regeringen inget. Regeringen börsnarast återkomma med en analys av lärarbehovet och förslagpå åtgärder.VuxenutbildningenFolkpartiet liberalerna vill se:- ett fördjupat samarbete mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen-- studieförbund och folkhögskolor som en viktig del i utbildnings-systemet även -- möjlighet till kompetensutveckling mitt i livet.-Alla är överens om att morgondagens arbetsliv kommerkräva en betydligt ökad kompetens. Kunskapskraven ändrasständigt - vilket förutsätter ett livslångt lärande. Komvux ären viktig del i ett offentligt kompetensutvecklingssystem, därden skarpa gränsen mellan ungdomsgymnasiet ochvuxengymnasiet suddas ut.Fördjupat samarbete mellangymnasiet och vuxenutbildningenOmkring av dem som börjar gymnasieskolan avslutarinte sina studier. Av dem som avbryter återkommer mångasom elever i komvux eller på folkhögskola. ärmedelåldern på komvux endast , vilket visar att komvuxfungerar som en andra möjlighet för elever som valt fel linjeeller program, avbrutit sina gymnasiestudier eller av annatskäl vill komplettera sina kunskaper. Genom ett framtidafördjupat samarbete mellan ungdomsgymnasiet och komvuxoch en därigenom ökad flexibilitet kan en friare studietaktunderlättas. Återvändande elever kan berika undervisningenoch sina kamrater med färsk yrkeserfarenhet ochstudiemotivationen hos dem kan förväntas vara mycket god.Det är viktigt med goda förutsättningar för ett samarbete mellan ungdoms-gymnasiet och komvux och därmed möjligheter för friare studietakt.Komvux kan öppna nya möjligheter och utgör en viktig del ivisionen om ett livslångt lärande. Vi har i vår motion om högre utbildningfört fram att komvux skall få ansvar för basårsutbildning. Vi anser attkomvux bättre måste fylla den gråzon som finns mellan gymnasie-skolan och högskola. Detta kan ske dels i form av uppdragsutbildning isamverkan med arbetsmarknaden, dels genom efterfrågestyrt utbud av post-gymnasial utbildning.Studieförbund och folkhögskolorbehövs i framtidenVår uppfattning är att folkbildningen - studieförbund ochfolkhögskolor - även kommer ha en viktig roll.Studiearbete i studicirklar tar sikte på att uvidga och förnyakunskaper och fördigheter utan att direkt vara inriktat påyrkesutbildning. Denna studieform lockar många människorsom söker ökad kunskap.Folkhögskolorna har visat att de snabbt kan anpassasig till samhällets och de studerandes behov av utbildning. Folkhögskolornakommer att ha en viktig uppgift både för viss yrkesutbildning och förkompetensgivande studier även fortsättningsvis.Möjlighet till kompetensutvecklingmitt i livetDet är ett känt faktum att låg utbildning ökar risken förarbetslöshet. Folk- och grundskoleutbildade har i allmänhetbetydligt högre arbetslöshet än gymnasie- ochhögskoleutbildade. 1990-94 ökade arbetslösheten i Sverigemed för högskoleutbildade mot för såväl folk- och grundskoleutbildadesom gymnasieutbildade.Det är viktigt att se sambandet mellan möjligheten att häva arbetslöshetenoch förutsättningarna för att skaffa sig en kompetenshöjande utbildning ochatt starta nya företag. Det krävs en omfattande kompetensuppbyggnad hosstora delar av den svenska arbetskraften för att säkra möjligheter tillbättre ekonomisk tillväxt och minskad arbetslöshet. En arbetskraft somutbildar sig fler gånger får bättre möjligheter att undvika arbetslöshet.En av dem som ivrigt pläderat för större insatser för kompetenshöjning ärMetallbasen . Han har träffande påpekat att i högkonjunkturanser man sig inte ha tid att ägna sig åt kompetenshöjning, och ilågkonjunktur har man inte råd. Iakttagelsen understryker vikten av ettlångsiktigt system för arbetskraftens kompetenshöjning.En näraliggande iakttagelse är att i lågkonjunkturer koncentreras insatsernatill arbetslösa. har gjort enorma utbildningssatsningarinom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Men det räcker inte. Det ärlivsviktigt att också den del av arbetskraften som har jobb har möjlighet attutbilda sig vidare.Företagsintern eller arbetsgivarfinansierad utbildning räcker heller inte.Det är inte säkert att en individ gör bäst nytta i det företag eller i denförvaltning han/hon just nu befinner sig.Människor "mitt i livet" märker ibland att de måste börja planera för en nystart. Det kan handla om att de märker att skolkunskaperna inte längre räcker.Eller att det är dags att byta jobb. Eller att de vill förverkliga idén om ettegetföretag.Det är oerhört viktigt att många människor som befinner sig i den härsituationen får chansen till en ny start. får de sällan det. Mångamöjligheter känns stängda. Det fattas helt enkelt pengar. "En årslön påkontot" är en dröm som ter sig ouppnåelig för de flesta. För många är önskanatt äga sin bostad det livsprojekt som lägger beslag på allt sparande. Men såbehöver det inte vara. Samhället och individerna har ett sammanfallandeintresse när det gäller kompetensutveckling och småföretagande. Därför bördet offentliga genom regeländringar göra det möjligt för människor - somsjälva är beredda att göra ytterligare uppoffringar - att få dessa nya chanser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förskola och barnomsorg (avsn. 2),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om (avsn. 3),3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gymnasieskolan (avsn. 4),4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vuxenutbildningen (avsn.