mot · GL02Fi206 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid en ofrndrad skuld i nominella termer och olikatillvxtantaganden kommer drefter, som framgr av 4, skuldkvoten attha sjunkit till ungefr av BNP ngra r in p 2000-talet.Tabell 4.ASkuldkvotens utveckling efter sekelskiftetvrt budgetalternativ 1998-2000 och drefter budgetbalansTabell 4: (2000 2001 2002 2003 2004 2005 )Det r ett av Maastrichtkriterierna fr att f delta i valutaunionen attskuldkvoten r hgst av BNP eller tminstone r p vg ned tilldenna niv. I nuvarande konjunkturlge och med mlet att de offentligafinanserna skall vara i balans ver konjunkturcykeln br vi under ngra r haverskott i budgeten fr att drefter kunna tillta oss underskott i nstalgkonjunktur. Det betyder att skuldkvoten alldeles klart utvecklas p ett sttsom tillgodoser skuldkriteriet fr EMU.Ovanstende resonemang innebr att statsskulden kommer att netto-amorteras de nrmaste ren. Enligt vr mening br detta ske framfr allt pden tredjedel av den offentliga skulden som r placerad hos utlndskalngivare, eftersom det innebr att efterfrgan inte sps p ytterligare ilandetunder hgkonjunkturen. Riksgldskontoret har sjlv angivit i sitt remissvarmed anledning av Statsskuldspolitiska utredningens betnkande(SOU 1997:66) att man anser att utlandsskuldens andel av den totala skuldenbr minska.5.2.6 Minskat offentligt sparande ger utrymme fr privat sparandeBalans, i stllet fr verskott, i de offentliga finanserna verkonjunkturcykeln behver inte betyda ett lgre totalt sparande iekonomin. Vr politik innebr lgre skatter p arbete. Det betyder att folkfr pengar ver till att spara sjlva, nr skatten r betald. Vr politikinnebr ven lgre skatter p sparande, varfr det kommer att bli merattraktivt att spara, svl p banken och i privata pensionsfrskringarsom i aktier. Individen har dessutom mjlighet att vlja riskniv ochdrmed potentiell avkastning p sina investeringar, exempelvis aktier ibrjan av arbetslivet och banksparande nr pensionen nrmar sig.Privat sparande ger individen bde mjlighet till bttre avkastning ochstrre trygghet n offentligt sparande, vilket ju visat sig inte rcka till frdeutfstelser staten gjort exempelvis i form av pensionstaganden. Det rdessutom det privata sparandet och risktagandet som mste utgra basen frnringslivets riskkapitalfrsrjning och drmed fr investeringarna ochtillvxten i ekonomin.5.2.7 Budgetprocessen mste stramas uppVid arbetet med 1997 rs budget anvnde regering och riksdag fr frstagngen den nya budgetprocess som fattade beslut om i juni1994. Det vergripande syftet med denna r att genom en ndradbeslutsgng i riksdag och regering bidra till en terhllsam utveckling avde offentliga utgifterna och till en statsbudget mer i balans. Frriksdagens del innebr den nya budgetprocessen att mjligheten frutskotten att driva igenom ofinansierade utgiftskningar minskar. Frregeringen innebr den kade krav p uppfljning av budgetutfallet ochp att finansiera gjorda verskridanden. minskar regeringensmjligheter till ofinansierade utgiftstaganden. Medan budgethanteringeni fljer de nya principerna, brister regeringens hantering i fleraavseenden.Under det frsta r med en ny budgetprocess som gtt har regeringen blivitallt mindre regeltrogen i sin hantering av prognosmissar och budget-verskridanden. Anledningen r naturligtvis att pressen blir mindre att fljade nya reglerna, nr skatteintkterna utvecklas gynnsamt och budget-underskottet trots nya utgiftskningar blir mindre n vntat. Detta r dock ettmycket kortsiktigt synstt. Staten tar ju p sig nya utgiftstaganden, somskall finansieras ven i nr aktiviteten gr ned i ekonomin och skatte-intkterna viker.Vi anser att principerna i den nya budgetprocessen skall fljas, vilketinnebr att budgetverskridanden skall finansieras genom motsvarandeutgiftsneddragningar inom tv r och helst inom samma utgiftsomrde. Nyautgiftstaganden under pgende budgetr skall finansieras genom utgifts-nedskrningar under innevarande r.Ytterligare uppstramningar av budgetprocessen fresls i en kommitt-motion 1997/98:Fi901 av m.fl.5.3 En penning- och valutapolitik fr pris- ochvxelkursstabilitet5.3.1 Strukturfelen kan framtvinga stramare penningpolitikUnder 1996 sjnk inflationsfrvntningarna kraftigt, vilket franleddeRiksbanken att successivt snka sin styrrnta frn nrmare ijanuari till strax ver . Drefter har styrrntan legatfast. I sin senaste inflationsrapport frn september bedmer Riksbankenatt penningpolitiken fr nrvarande r vl avvgd, dvs. att styrrntan intebehver ndras. Bedmningen grs mot bakgrund av att penningpolitikenverkar med ett till tv rs efterslpning och prognosen att inflationenkommer att uppg till i genomsnitt - somr ml fr inflationen - i genomsnitt fr 1998 och 1999.Riksbanken lyfter emellertid fram tre oskerhetsfaktorer som skulle kunnamedfra ett strre inflationstryck n i huvudscenariot.Fr det frsta har inflationsfrvntningarna kat , vilket roroande, srskilt om det medfr att lneavtalen sluts p en fr hg niv.Fr det andra r kalkylen av ekonomins potentiella tillvxt osker ochdrmed ven prognosen av gapet mellan faktiskt och mjligt kapacitets-utnyttjande, vilket i hg grad styr inflationen. Om den potentiella tillvxtenr lgre n de per r som bde och regeringenrknar med, kommer ekonomin att snabbare sl i kapacitetstaket ochinflationstrycket bli strre nr efterfrgan stiger n vad rknarmed. Mot bakgrund av att regeringen inte gjort ngonting fr att ta itu medstrukturproblemen i svensk ekonomi r denna risk tmligen stor.Fr det tredje r prognosen ver det framtida konjunkturfrloppet oskerenligt . Svl penning- som finanspolitiken spelar hr en viktigroll. Eftersom penningpolitiken verkar med efterslpning har dess frndringtill en mer expansiv inriktning, bde genom snkningen av styrrntan frraret och frsvagningen av vxelkursen i r, sannolikt inte hunnit f full effektnnu. Finanspolitiken har ocks blivit mer expansiv.Vi vill med kraft understryka betydelsen av att penningpolitiken frs medsikte p att infria det uppstllda inflationsmlet p . Varje mjlighet att strka kronkursen, s att kankvalificera sig fr intrde i och , br ocks tas till vara.5.3.2 oberoendeAvgrande fr hur snart och snabbt mste hja styrrntan rinte nivn p den faktiska inflationen utan aktrernas frvntningar ominflationen, dels drfr att penningpolitiken verkar med efterslpning,dels drfr att inflationsfrvntningar ltt blir sjlvuppfyllande.Frvntningar om hg inflation leder exempelvis till hga lneavtal, somi sin tur leder till hgre inflation.Inflationsfrvntningarna styrs dock ven av frvntningar om hurRiksbanken skall agera. Vid vetskapen att kan hja styrrntanprecis nr det behvs, utan hnsyn till vare sig avtals- eller valrrelser,kommer inflationsfrvntningarna sannolikt att vara lgre n om Riksbankenr politiskt mera pverkad, vid samma niv p den faktiska inflationen. Detr en anledning till att det r s viktigt att blir mer oberoende.Ettannat skl r att det sannolikt skulle ndra beteendet hos svl politiker somarbetsmarknadens parter. Dessa skulle veta att en alltfr expansivfinanspolitik eller fr hga lneavtal skulle framkalla en tstramning avpenningpolitiken.Vi moderater har lnge frordat strre oberoende fr . Enfempartiverenskommelse har slutits om vilka grundlags- och andralagndringar som behver vidtas i detta syfte. Den fljer i stort sett frslageni den riksbanksutredning vi initierade (SOU 1993:20) i brjan av 1990-talet.Fempartiverenskommelsen innebr dessutom att kommer attuppfylla de krav p en oberoende riksbank som Maastrichtfrdraget stllervid starten av EMU:s tredje fas , oavsett om vrt land grmed i valutaunionen eller ej. Ju snabbare propositionen frelggs ,desto tidigare fr vi en ytterligare press nedt p rnteniv och valutaindex.5.3.3 Snabbast mjliga intrde i EMUEtt svenskt deltagande i EMU:s tredje fas, valutaunionen, skulle verkaytterligare disciplinerande fr regering, riksdag och arbetsmarknadensparter. Dels kommer d penningpolitiken att styras av en oberoendecentralbank, vars tjnstemn r frbjudna att ta emot instruktioner. Delsmedfr den gemensamma valutan att vxelkursen inte kan anvndas fratt justera fr en hgre inflation n i omvrlden. En gemensam valutaskulle ven minska transaktionskostnaderna och frbttraplaneringsfrutsttningarna, srskilt fr de sm fretagen.Vi har lnge ansett att br g med i EMU:s tredje fas redan vidstarten . Mot bakgrund av regeringens vgran attintrda i den europeiska vxelkursmekanismen (), som Maastricht-frdraget krver att man skall ha gjort i tv r fre intrdet i EMU, kan inteSverige gra ansprk p att f komma med valutaunionen redan vid starten.Vi anser dock att skall strva efter att g med i s snart sommjligt och att drfr br fatta beslut om ett deltagande ivalutaunionen redan i hst.5.4 Fretagande, arbete och utvecklingHuvudorsaken till dlig tillvxt, otillrckligt fretagande och rekordhgarbetslshet ligger i bristen p frnyelse i . Vrt lands problemkan inte lsas med mindre n att skapandets och tillvxtensgrundlggande frutsttningar rekonstrueras.Sveriges strsta utmaning r den ppna internationella konkurrensen.Mnniskor, fretag, varor och kapital kan rra sig fritt ver grnserna. Enfrutsttning fr att vrt land skall kunna ta till vara alla de mjligheter somglobaliseringen medfr, r att kan tvla med de mestkonkurrenskraftiga nationerna i frga om villkoren fr fretagande ochinvesteringar. Det r bara s arbetslsheten som samhllsproblem kanavvecklas.Ett mer dynamiskt fretagande och fler riktiga arbeten krver insatser verbreda omrden, i frsta hand skatterna, arbetsmarknaden, Sverigesengagemang i EU, energifrsrjningen och kunskapsutvecklingen. Psamtliga omrden saknar regeringen ett alternativ som har frutsttningar attfungera.Vi freslr en rad tgrder fr att gra mer utvecklingskraftigt ochde riktiga jobben fler. tgrderna syftar till att frmja fretagstillvxt ochfretagsetableringar. De utgr frn vertygelsen att det r i fretagen som denya jobben mste skapas.Den utmaning str infr r betydande. Skall arbetslsheten kunnaavvecklas som samhllsproblem behvs en halv miljon nya jobb i fretagen.Det krver en utvecklingskraft vl i niv med vad frmdde presteraunder industrialismens genombrott vid det frra sekelskiftet.- Lgre skatt p arbete r av central betydelse fr jobben. Kommunal-skatterna mste pressas tillbaka och egenavgifterna snkas. Vrnskattenskall avskaffas fr att frmja kunskap och kompetens. Sysselsttningendrabbas emellertid ocks av skatter riktade mot fretagen.- Frmgenhetsskatten avvecklas, liksom dubbelbeskattningen av aktier.Drmed frmjas en sund riskkapitalfrsrjning. Kapitalinkomstskattenmste snkas och lneskatten p vinstandelsmedel avvecklas.- Fmansfretagens skatter behver snkas srskilt. Det gller bl.a. de s.k.sprreglerna. Specialregler som direkt riktar sig mot fmansbolagen brtas bort.- Det mste gras lttare att bli fretagare. Den som vill ha F-skattesedelskall ocks f det. Krnglet frsvinner.- Bestmmelserna om skattekonto och momsuppbrd ndras. Frfallo-dagen skall sammanfalla med inbetalningsdagen.- Tjnstefretagandet har srskilda mjligheter att expandera snabbt. Detgller srskilt i frga om tjnster riktade till hushllen. Fr sdana tjnsterbr en skattereduktion infras. Det kan ge mnga nyajobb.- Effektivitet och utvecklingskraft gynnas av att konkurrensvillkoren rgoda och rttvisa. tskillig offentlig verksamhet skulle vinna p attkonkurrensutsttas. All verksamhet som inte r myndighets-utvning br utsttas fr konkurrens.- Fr att fretag skall kunna och kunna vga investera i nya jobb msteenergitillgngen vara sker. Med en avveckling av krnkraften undanrjsalla mjligheter att klara en tillrckligt hg sysselsttning.Krnkraftsavvecklingen mste snabbt avbrytas och den s.k.tankefrbudsparagrafen tas bort.- En hg sysselsttningsniv krver ocks att arbetsmarknadens reglerutvecklas s att den enskildes stllning strks. Mer individualiseradearbetsmarknadsvillkor r en frutsttning fr att den snabbrrligainternationella ekonomins alla mjligheter skall kunna tas till vara.- De nya reglerna p arbetsmarknaden br samlas i en ramlag med degrundlggande villkoren. som den nya lagstiftningenutvecklas br frndringar i nuvarande lagstiftning gras som frenklarnyanstllningar. Avtalen br gras mer individuella.- Arbetsmarknadspolitiken skall skydda vid arbetslshet och underlttaterintrde p arbetsmarknaden. Arbetslshetsfrskringen skall varaallmn och tidsbegrnsad. Arbetsmarknadstgrderna br vara frre ochmer effektiva.- En lngsiktigt sund utveckling av fretagande och arbeten krverutbildning och forskning i vrldsklass. En vsentlig reformering avutbildningsmjligheterna r angelgen om kunskapssamhllets nyavillkor skall kunna mtas framgngsrikt. Investeringar i kunskap livetigenom mste ocks vara lnsamt fr den enskilde.Frndringar av detta slag kan terupprtta arbetet och Sverigesvxtkraft. De bidrar drmed till ett hgre vlstnd och en strre personligtrygghet. Frslagen utvecklas i motion 1997/98:Fi205 "Fretagande,arbete och utveckling" av m.fl. (m).5.5 En social skattepolitikEn politik som syftar till att skapa frutsttningar fr att de flesta skallkunna leva p sin ln mste st p tv ben. Det ena r en aktivskattesnkningspolitik som syftar till att vxla lgre skatter mot minskatbehov av bidrag och offentligt std. Det lngsiktiga mlet skall vara attden som r i behov av bidrag och offentligt std inte skall betala skattoch att den som betalar skatt inte skall behva bidrag.Det andra benet r reformer p bland annat skatteomrdet som syftar till attstrka tillvxtkraften i ekonomin s att den hga arbetslsheten kan pressastillbaka och antalet mnniskor som av andra skl blivit helt beroende av detoffentliga fr sin frsrjning minska.Genom de konkreta besparingar vi freslr i vrt budgetalternativ -ndrade regler fr transfereringar, minskade subventioner och effektivareverksamhet - skapas utrymme fr skattesnkningar p ca 39 miljarder kronor1998, ca 1999 och 2000 (i1998 rs penningvrde).Vid en frsiktig uppskattning av den hgre tillvxt som mjliggrs genomvr ekonomiska politik samt en frsiktig berkning av nettotillvxten av nyaarbetstillfllen och effekterna av ett svenskt medlemskap i det europeiskavalutasamarbetet skulle ett ytterligare utrymme p i vart fall 50-60 miljarderkronor vxa fram under den kommande femrsperioden.Detta utrymme kan naturligtvis inte utnyttjas fr konkreta skattesnkningarfrrn antagandena har realiserats genom den ekonomiska utvecklingen.Tillsammans med det utrymme som skapas genom vra besparingar denrmaste tre ren och fortsttningsvis skulle emellertid en sdan utvecklingmjliggra omfattande skattesnkningar under de kommande fem ren.Kommunalskatten skulle kunna snkas med , och ett grundavdragfr barn infras. De egenavgifter som inte har ngon direkt koppling tillutgende frmner skulle kunna slopas, momsen skulle kunna snkas , fastighetsskatten skulle kunna halveras och de arbetsgivaravgiftersom r ren skatt slopas.Fr de kommande tre ren lgger vi fram fljande konkreta frslag omskattesnkningar p frmst arbete, boende och familjer vilka r fullt utfinansierade genom de utgiftsminskningar som redovisas i vr ekonomiskamotion 1997/98:Fi206.- Utrymme skapas fr att snka kommunalskatten med 1998 ochmed per skattekrona 1999 genom att motsvarande kostnadervertas frn kommunerna.- Genom vra frslag om avregleringar inom kommunsektorn och detekonomiska tillskott som beslutades i vras skapas utrymme frytterligare snkt utdebitering med i vart fall 50 re 1999 och1 krona 2000.- Grundavdraget hjs till 1998.- Ett extra grundavdrag p per barn infrs frn och med1998 vid den kommunala beskattningen. Fr de familjer vars inkomstinte r tillrckligt stor fr att de skall kunna tillgodogra siggrundavdraget fullt ut skall en motsvarande "negativ skatt" utg.- Den s.k. vrnskatten avvecklas i sin helhet ochfullt inflationsskydd infrs frn detta datum.- Egenavgifterna snks 1998, med3,1999 och 2000.- Fastighetsskatten p bostder snks frn avtaxeringsvrdet frn och med . Drefter snks skatten1998, 1999 och 2000 vartdera ret. Orimligaregionala skillnader vid fastighetsbeskattningen lindras genom attmarkvrdet inte tas upp till beskattning fullt ut.- Avdragsutrymmet fr pensionsfrskringar terstlls till den omfattningdet hade innan Socialdemokraterna reducerade det. Avdrag medgesdessutom fr pensionssparande fr makes rkning.Vra frslag utvecklas i motion 1997/98:Fi403 "En social skattepolitik"av m.fl. (m).5.6 Trygghetens och vlfrdens frnyelseSverige behver en ny social politik, som stter den enskildes trygghetoch inte omfattningen p de offentliga verksamheterna frmst. Socialtrygghet bygger inte p s stora och mnga bidrag som mjligt utan pbehovet av s f och s sm bidrag som mjligt. Genom lgre bidrag ochlgre skatter fr den enskilde ett strre utrymme fr personligt ansvar ochbttre mjligheter att genom egna insatser, eget arbete och egetfretagande frbttra den egna vardagen. Den sociala politiken skallunderstdja omvandlingen och frnyelsen av genom en trygghetsom fljer den enskilde och som pverkas av egna beslut.Den enskildes trygghet mste bygga p att man skall kunna leva p sin ln.Familjebeskattningen skall ta hnsyn till frsrjningsbrdan och inte skapabidragsbehov och drmed kade offentliga utgifter.Det offentligas taganden skall prglas av en prioritering av de frmedborgarna viktigaste uppgifterna. En utveckling mot valfrihet ochmngfald ger inte bara frnyelse av verksamheter utan ocks en effektivitetoch anpassning till den enskildes behov som ger en bttre hushllning medde offentliga resurserna. Marknadsekonomi och konkurrensutsttning gerkad vitalitet, ny fretagsamhet och ett kat serviceutbud t en viktig del avvr tjnstesektor som den enskildes trygghet vrnas genom detoffentligas tagande. En kad privat sektor bidrar till samhllsekonomiskbalans.Landstingen och kommunerna mste tillse att man inom ramen fr denrmare 450 miljarder man disponerar prioriterar vrden, omsorgen ochskolan. Det vxande vrd- och omsorgsbehovet mste kunna mtas genomatt de resurser som finns anvnds effektivt genom bl.a. vrdgaranti, frietablering, mngfald och konkurrens.Skolan skall utvecklas till att ge en utbildning av bsta kvalitet. Ennationell skolpeng skerstller att de resurser som avstts fr skolanverkligen anvnds till att ge den yngre generationen bsta mjliga kunskaper.Elevernas vidgade mjlighet att vlja skola leder genom konkurrens ochfrnyelse till en utveckling mot en allt hgre kvalitet i elevernas utbildning.Familjen och det civila samhllet ger en trygghet t den enskilde somoffentlig verksamhet och offentliga utgifter inte kan skapa. Starkagemenskaper motverkar mnga av de problem som tvingar fram offentligainsatser. Personligt ansvarstagande innebr bttre hushllning med hela vrtsamhlles ekonomiska resurser.Frskringssystemen skall vara robusta och ha en tydlig koppling mellanvad den enskilde betalar och fr tillbaka vid inkomstbortfall. Var och en somomfattas av den allmnna frskringen skall veta att den kommer att hllavad den lovat oavsett nya politiska majoriteter och de offentliga finansernasutveckling. En utveckling av en allmn hlsovrdsfrskring skerstller attde pengar vi betalar fr en god sjukvrd anvnds fr att ge oss bsta mjligavrd nr den behvs. Socialfrskringssystemens utveckling motfrskringar stimulerar sparandet och ekonomins lngsiktiga utveckling.Staten mste skerstlla att ingen str utanfr en grundlggande socialtrygghet. De senaste rens politik med frslag som riktat sig mot sm ochrstsvaga grupper som nkor, handikappade och frldralsa barnunderstryker behovet av en genomtnkt social profil nr de offentligautgifterna skall minskas. Besparingar skall genomfras s att de kan mtasmed personliga insatser och genom det kade utrymme som lgre skatt ger,inte s att de drabbar dem som har svrast att hantera en ny situation och sominte kan nyttiggra sig snkta skatter.Var och en skall knna trygghet till liv och egendom. Social trygghet ochpersonligt ansvarstagande frutstter att det offentliga ger den trygghet sombehvs mot vld och brott, var man n bor. Respekten fr lagar och reglerlgger grunden fr ett samhlle dr den sociala rrligheten ger medborgarnastndigt nya mjligheter. Vra frslag p det sociala omrdet utvecklas imotion 1997/98:So240 "Trygghetens och vlfrdens frnyelse" av . (m).6 Det moderata budgetalternativet6.1 UtgngspunkterI budgetpolitiken omstts den politiska viljeinriktning vi angivit i tidigareavsnitt till konkreta frslag. De verordnade mlen fr vrtbudgetalternativ r:- Att skapa frutsttningar fr s mnga nya arbetstillfllen i fretagen attarbetslsheten avskaffas som samhllsproblem. Det frutstter och ledertill en hgre tillvxt och drmed bttre vlstndsutveckling.- Att vxla lgre skatter p arbetsinkomster mot mindre bidrag ochsubventioner s att det blir mjligt att kunna leva p sin ln och byggaupp ett eget sparande.- Att terskapa frtroendet fr att stat och kommun klarar sinagrundlggande taganden genom en prioritering av krnuppgifterna inomramen fr de omfattande resurser som tas i ansprk av den offentligasektorn.Trots vrldens hgsta skatter, frmr inte stat och kommun att klara sinakrnuppgifter. Kerna inom sjukvrden vxer, skolan frmr inte levaupp till de hga krav som elever och frldrar har rtt att stlla ochfrmgan att garantera rttstryggheten saknas. Fr mnga familjer harmarginalerna snvats in s kraftigt att arbetsinkomsterna inte lngrercker till.Huvudorsaken till denna utveckling r den felaktiga frestllningen attvlstnd kan skapas genom politiska beslut och att begreppet vlfrd iSverige kommit att bli synonymt med offentlig verksamhet.En avgrande frutsttning fr den frnyelse av som r ndvndigfr att bryta utvecklingen r drfr insikt om att vlstnd bygger p enskildamnniskors arbete, fretagande, sparande och initiativkraft. Det krvs ocksinsikt om att medborgarnas trygghet i grunden bygger p rtten ochmjligheten att ta ansvar fr sig sjlv och fr sin familj. Denna mstekompletteras med ett gemensamt ansvar fr vrd och omsorg och frsrjningi svra skeden i livet.Den ndvndiga frnyelsen av mste drfr bygga p attfrutsttningar kan skapas fr en starkare tillvxtkraft, fr en expansion avsysselsttningen och fr att medborgarna fr disponera en strre del av sinaarbetsinkomster. Drmed skapas ocks en stabil grund fr att stat ochkommun skall klara sina grundlggande taganden.6.2 Balans p lgre nivEn avgrande del av vr politik r vsentligt lgre skatter. Till en del rdet frga om att skapa bttre frutsttningar fr fretagande ochkapitalbildning, men huvudsakligen rr det sig om snkt skatt parbetsinkomster fr framfr allt lg- och medelinkomsttagare. Frperioden fram till r 2000 innebr vra frslag att utgifts- ochskattekvoterna sjunker med ungefr . Dessaskattesnkningar mste givetvis finansieras fullt ut. Vrt ml pmedellng sikt r att jmvikt skall uppns mellan den offentliga sektorn,som nsta r berknas ta i ansprk ungefr av Sverigessamlade produktion, och den privata sektorn.Denna ambition innebr ocks att de offentliga finansernas knslighet frkonjunktursvngningar, begrnsas. ven om de frndringar iutgiftssystemen som genomfrts sedan brjan av kan ha minskatknsligheten fr konjunktursvngningar kvarstr enligt flera internationellaorganisationer en alltfr stor risk fr framtida obalanser i de offentligafinanserna. Mot den bakgrunden har man frn svl IMF som OECDrekommenderat att fra just en sdan politik som vi frordar.Enligt regeringens kalkyler kommer den offentliga sektorns finanser attvara i balans 1998, fr att ren 1999 och 2000 uppvisa vxande verskottenligt 5. Regeringen har i svl vrpropositionen som budgetpropositionenangivit ett ml fr det finansiella sparandet i den offentliga sektorn p10 miljarder kronor 1999 och 2000.Tabell 5.ADen offentliga sektorns finanser enligt regeringen,(miljarder kronor, lpande priser)Tabell 5: (1998 1999 2000 )Ett ml fr finanspolitiken br enligt vr uppfattning vara att uppn balans ide offentliga finanserna ver konjunkturcykeln. Till skillnad frn om mlenstts till ett permanent offentligt verskott kan drmed tillvxten bli snabbareoch ekonomin som helhet expandera, som den offentliga skuldensom andel av ekonomin krymper.