mot · GL02Fi218 · 1997-10-06 00:00:00 — vill ge den lokala nivån nyckeln till skapandet av framtidens samhälle. I lokalsamhället kan medborgarna samverka för att skapa levande demokrati och mänsklig omtanke. kan resurserna utnyttjas mer effektivt och med mer inflytande närmare människorna. En stärkt lokal och regional nivå leder till politiska beslut närmare människorna, men också till mer personligt ansvar. Här kan medborgarna visa större solidaritet än enbart via skattsedeln. Som föräldrar har vi ansvar för att våra barn lär sig läsa. Som medmänniskor har vi ett ansvar att hjälpa äldre och sjuka ut ur isolering och ensamhet. Gemensamt måste vi hjälpas åt att lotsa människor till arbete i stället för bidrag. Genom att öppna stängda dörrar och fördragna fönster, tar vi alla ett ansvar för att våld och droger inte tar över våra gator och kvarter. Vi måste vara beredda att lägga tid och engagemang på att hjälpa andra som behöver vårt stöd. 7.1 Vården, skolan och omsorgen Neddragningarna i den offentliga sektorn har i vissa fall gått för långt. Det finns därför starka skäl att tillskjuta medel till kommunerna och landstingen för att dessa ska kunna värna om barnen i skolan, om de äldre inom äldreomsorgen och om de sjuka på sjukhusen. som alla sektorer i samhället fått vidkännas bistrare tider , har det varit naturligt att också kommuner och landsting har fått rationalisera. I många fall har det varit nyttiga omstruktureringar som har gjorts, men när rationaliseringarna inom många områden gått för långt, har det varit angeläget för att kunna höja statsbidragen till kommuner och landsting. Det har skett när statens finanser kommit i ordning och ytterligare medel tillförs . kan inte acceptera skattesänkningar som inkräktar på kvalitén i människors vardagliga behov av offentlig service. Det är heller inte önskvärt att fler sägs upp i offentliga verksamheter som har hand om människors vardagliga behov. Det måste få kosta att ta hand om barn, ungdomar, gamla och sjuka. Detta innebär dock inte att kommuner och landsting ska sluta rationalisera och förbättra verksamheter. Det går i många fall att effektivisera verksamheter utan att servicen blir lidande. Det kan exempelvis ske på den administrativa sidan. 7.2 Åtgärder mot segregationen När ämnet segregation behandlas, handlar det så gott som uteslutande om sådan segregation som antas vara skadlig. Det finns naturligtvis segregation som inte betraktas såsom problematisk. Socioekonomisk segregation har mycket allvarliga följder i och med att människor slås ut ur samhället. Mycket hög arbetslöshet är ett av kännetecknen för dessa områden. Det mesta talar för att problemen med socioekonomisk segregation har tilltagit i , med tyngdpunkt på de största städerna. Ofta är det de så kallade miljonprogramsområdena som är hårt utsatta. föreslår i sin boendemotion att åtgärder bör sättas in mot segregationen. På boendeområdet bör stöd ges till upprustning av boendemiljöer. Det är dock långt ifrån tillräckligt, utan insatser krävs på olika politikområden. Resurser måste satsas på att höja kompetensen, minska arbetslösheten och minska den omfattande sociala utslagningen i dessa områden. Det kan ske genom att offentligt anställda i servicefunktioner, i segregerade områden, ges bättre arbetsvillkor. Likaså måste antalet sysselsatta inom skolan, socialtjänst med mera öka. Detta underlättas av de medel, som är med och tillför kommunerna. Vidare bör övervägas om arbetsgivaravgifterna i dessa områden kan sänkas efter samma modell som gäller för inland, för att få igång nyföretagsamheten och för att förmå befintliga företag att flytta in här. saknas i många fall basservice i dessa bostadsområden. Dessa åtgärder kan tillsammans med upprustning av boendemiljöer klara av att åstadkomma en förändring som är nödvändig om vi inte vill ha långt värre problem . Stora delar av befolkningen i de segregerade områdena riskerar att permanentas utanför det ordinarie samhället. Av budgetpropositionens fördelningspolitiska analysdel framgår tydligt hur barnfamiljerna har drabbats värst av den höga arbetslösheten och saneringen av statens finanser. När Socialdemokraterna och beslutade om sänkta barnbidrag och slopat flerbarnstillägg, motsatte sig detta. har genom sin medverkan med att sanera statens finanser starkt bidragit till att utrymme nu har skapats för att ge barnen en mer framträdande position i samhället. Barnen är vår framtid och för är det viktigt att barnbidragen höjs och flerbarnstilläggen återinförs. Det är illa nog att många barn tvingas se hur föräldrarna är utan jobb och mår dåligt. Det känns därför angeläget att lyfta upp barnfamiljerna i en för många av dem svår situation. vill utforma ett nytt familjepolitiskt stöd, med större valfrihet. har ett väl utbyggt välfärdssystem, men välfärden fördelas inte rättvist. Det är alldeles för många människor som hamnar utanför samhällets skyddsnät. De offentliga försäkringssystemen är inte heltäckande. De ökade behoven av socialbidrag illustrerar detta väl. Följden är att kommunerna tvingas ta ett allt större ansvar för medborgarnas ekonomiska trygghet. Att med en sådan utveckling ta ifrån kommunerna inflytandet över socialbidragens nivå är enligt vår mening förödande. politik syftar till att ge alla människor en god grundtrygghet. Enligt modell för tryggheten, ska individen kunna få en grundnivå. Därutöver måste valfriheten och det personliga ansvaret förstärkas. har medverkat till att en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring införs . I den nya försäkringen förbättras möjligheterna för företagare att få ersättning. När det gäller de nya pensionerna vill framförallt förbättra grundtryggheten genom införandet av en förstärkt garantipension. Det har överenskommits i den breda pensionsöverenskommelsen. driver kravet på en trygghetsreform av grundtrygghetskaraktär. Den ska omfatta ett nytt familjestöd, ett nytt studiestöd, en ny arbetslivs- och ohälsorelaterad försäkring samt ett nytt ålderspensionssystem. 8 Kommunerna och landstingen Kommunerna och landstingen tillförs 4 miljarder och 4 miljarder ytterligare i permanent höjda statsbidrag. och ska återigen statsbidragen höjas med 4 miljarder . Bakgrunden till de höjda statsbidragen är att skolan, vården och omsorgen är satta under hård press och att dessa verksamheter därför behöver ytterligare ekonomiska resurser för att kvalitén ska kunna hållas på en hög nivå. Sysselsättningen i kommunerna har också minskat ordentligt . beräknas antalet anställda inom kommunsektorn minska med drygt 40 000 personer. Det är inte minst kvinnor som förlorar jobben. Detta motiverar starkt att nya resurser tilldelas kommunsektorn. Enligt prognoser i budgetpropositionen beräknas antalet anställda stabiliseras i kommunsektorn . Det finns också möjligheter att kommunsektorns situation kan ljusna ytterligare . Inte minst kan en sådan utveckling stimuleras av att sysselsättningen ökar, vilket ökar skatteintäkterna och minskar utgifterna för socialbidrag. Det förbättrade konjunkturläget är gynnsamt för både stat och kommun. har beslutat om balanskrav på kommuner och landsting. Detta krav är viktigt för att de offentliga finanserna ska vara i ordning. Beslutet innebär att kommunerna och landstingen måste balansera sina inkomster och utgifter. I vart fall får inte den löpande verksamheten finansieras genom upplåning. Det är en viktig princip för att åstadkomma en hållbar finansiering av kärnverksamheterna som skola, vård och omsorg. har också medverkat till att det ekonomiska balanskravet införts. Med den förbättrade konjunkturen och de aviserade resurstillskotten från staten bör balanskravet kunna för kommunsektorn som helhet, även om situationen varierar relativt kraftigt mellan de olika kommunerna och landstingen. Det är viktigt att finansieringsprincipen kan hållas när det gäller de beslut som fattar och får konsekvenser på kommunsektorns inkomster och utgifter. 9 Hela ska leva! Hela ska leva! tar täten för regional balans och utveckling i hela landet, i stället för avfolkning av stora landsdelar. Det krävs ett större politiskt ansvar för att vända den negativa befolkningsutvecklingen i olika delar av landet. Det innebär att förutsättningar för god samhällsservice måste ges. Prioriteringen av skolan, vården och omsorgen är mycket viktig ur detta perspektiv, liksom utbildningssatsningarna runtom i landet. Den regionala utvecklingen går åt fel håll. De regionala obalanserna och de inomregionala obalanserna ökar. Avfolkningen av landets redan glest befolkade delar ökar. Kvar blir de äldre. Underlaget för service försämras och minskade skatteintäkter bidrar till att den offentliga servicen tunnas ut. Staten måste tydligare ta sitt ansvar. En av de starkaste koncentrationskrafterna representeras av myndigheterna inom den statliga förvaltningen. Det är inte rimligt att statliga myndigheter och verk först tar bort de lokala funktionerna när man rationaliserar. I regioner med svag arbetsmarknad slår dessa neddragningar hårt. Decentralisering av statliga verksamheter måste öka. Det bör läggas fast en nationell plan för decentralisering av centrala offentliga funktioner. Det krävs nu krafttag för att bryta en negativ utveckling. Samtliga politiska områden måste prioritera detta och dra åt samma håll. Sektorspolitiken innebär brist på helhetssyn. Det är på den lokala och regionala nivån som makten skall ligga. Beslutskompetens som undandragits politiskt inflytande såsom i centrala verk och myndigheter måste föras över till folkvalda regionala eller länsvisa folkvalda parlament. Regionernas infrastruktur spelar en allt viktigare roll för utveckling. God tillgång till post- och teleförbindelser är av avgörande betydelse. Rimliga priser över hela landet måste gälla och prisdifferentiering motverkas. Enhetstaxa för ISDN-anslutning, eller motsvarande, bör införas . Nya teletjänser måste göras tillgängliga i hela landet och får inte förbehållas endast några få områden. Post- och roll bör utvecklas och stärkas. Goda kommunikationer på väg och järnväg måste upprätthållas. Åtgärder för förbättrad bärighet och hårdbeläggning av länsvägar och ökade satsningar på drift och underhåll skapar bättre förutsättningar för det regionala näringslivet och lokala arbetsmarknader. Utbildningens tillgänglighet måste förbättras genom ökade satsningar på de mindre och medelstora högskolorna, framförallt med fasta forskningsanslag och successiv utbyggnad av forskningsverksamheten med eget programansvar. Mer av utbildningen måste också ges i form av distans- eller decentraliserad utbildning. Regionalpolitiken handlar inte bara om att ge glesbygden livskraft, utan också om att större städer ska slippa växtvärk. Regional balans förbättrar resursutnyttjandet. De segregerade delarna av de större städerna förtjänar allra mest en aktiv regionalpolitik. 10 Förslag till utgiftsramar för Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Budgetpropositionen har föregåtts av överläggningar mellan och regeringen. står för riktlinjerna för den ekonomiska politiken, utgiftstaket , fördelningen av utgifterna på utgiftsområden, åtgärderna för budgetsanering, tilläggsbudgeten och konvergensprogrammet. Däremot har förslag inom de olika utgiftsområdena. De preliminära utgiftstaken och är en funktion av utgiftstaket . har därmed medverkat till de preliminära utgiftstaken och . står fast vid budgetmålen om överskott i de offentliga finanserna . I partimotioner anges politikens inriktning för den kommande valperioden samt vissa förändringar inom utgiftsområdena . Överensstämmer med regeringens förslag. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Överensstämmer med regeringens förslag. UO 3 och uppbörd Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I vår kommittémotion om länsdemokrati motsätter vi oss regionaliseringen av skattemyndigheterna. innebär förändringen ingen besparing, utan snarare en fördyring. De minskade utgifterna till följd av regionaliseringen uppstår inte förrän . Av denna anledning uppstår inte något finansieringsbehov som en följd av vårt avslag på regionaliseringen av skattemyndigheterna förrän . Vi anser att regeringen istället bör föreslå några av de förenklingsförslag som RSV presenterat i sitt lagstiftningsprojekt. En av rättsstatens viktigaste uppgifter är att forma gemensamma spelregler och säkra att de efterlevs. Att skydda medborgarna mot våld och övergrepp och att garantera individens rättssäkerhet är avgörande för tilltron till systemet. Det personliga ansvaret måste tydliggöras. Den viktigaste kriminalpolitiska uppgiften för samhället är att minska brottsligheten och därigenom öka människors trygghet. Brottsutvecklingen kan inte enbart stävjas genom de traditionella åtgärderna inom rättsväsendets ram, d.v.s. ingripande och reaktion på redan begångna brott. Det brottsförebyggande arbetet måste prioriteras och förstärkas. För att lyckas med detta måste alla goda krafter samverka. Engagemanget från allmänheten och ideella organisationer måste tas tillvara. Samordningen och samarbetet mellan myndigheter, enskilda och olika organisationer måste stärkas och utvecklas. Lokala trygghetsplaner är ett sätt att öka detta samarbete. Brottsoffrens ställning måste stärkas. har aktivt medverkat till att Polisens resurser förstärks med för att stärka kampen mot vardagsbrotten samt kampen mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten. UO 5 och internationell samverkan anser att det ska avsättas resurser för att informera om det nordiska samarbetet, inte minst då innehar ordförandeskapet i . Den enda utåtriktade informationsverksamhet som finns i om och det nordiska samarbetet är Arena . Arena utgör ett med informationsmaterial, nordiska tidningar, tidskrifter och nordiska böcker på originalspråk. Särskilda resurser för informationsinsatser om det nordiska samarbetet bör därför avsättas . bör överföras från anslaget för Europainformation (E 2) till anslaget för nordiskt samarbete (A 2). anser att miljöfrågorna skall lyftas upp som ett huvudområde för FN. bör tydligare bli den centrala alleuropeiska och konfliktläkande arbete. Det behövs mer av sammanhängande analys och en bättre förankring av den svenska Europapolitiken och på ett antal områden föreslås en aktivare svensk politik gentemot EU. lämnar förslag till vad regeringen skall prioritera i ordförandepositionen inom och ger förslag till hur det regionala och lokala samarbetet i Barents- och skall stärkas. förespråkar i en särskild motion att ett särskilt partnerskap upprättas mellan och , att regeringen skall ta fram förslag till en samlad svensk Rysslandspolitik och att möjligheterna att fördjupa samarbetet mellan och på totalförsvarsområdet utreds. finner det angeläget att förstärka det nordiska försvarsmaterielsamarbetet. föreslår att regeringen, som innehar ordförandeskapet i , initierar en översyn av lagstiftningen och tillämpning av densamma avseende krigsmaterielexport i de olika nordiska länderna i syfte att uppnå en tillnärmning av lagstiftning och praxis för krigsmaterielexport. Regeringen bör vidare ta initiativ till ett närmare samarbete mellan de nordiska länderna på materielområdet och uppmuntra till ett närmare samarbete mellan berörda myndigheter på nordiskt plan. förespråkar en restriktiv politik vad beträffar export av krigsmateriel. Riktlinjerna för export av krigsmateriel för strid samt övrig krigsmateriel behöver inte förändras. anser däremot att begreppet följdleveranser och dess räckvidd behöver tydliggöras och beakta mänskliga rättigheter. står tillsammans med regeringen bakom förslagen i denna del av propositionen. Det gäller också förslagen i skrivelsen 1997/98:4 Totalförsvar i förnyelse. Bland annat föreslås bättre ersättning till värnpliktiga som skadas under utbildningen, en reformering av Försvarsmaktens skolverksamhet och en ny gemensam helikopterorganisation för Försvarsmakten. UO 7 Internationellt bistånd Det är bra att stödet till bistånd genom enskilda organisationer ökas med till . föreslår dessutom, mot bakgrund av den viktiga roll enskilda organisationer spelar, att anslaget till dessa ökas med ytterligare till . Medel för detta bör skapas genom att inbetalningarna till Internationella finansieringsinstitutioner, exempelvis till Världsbanksgruppen, minskas med . måste till stora delar betecknas som ett föredöme vad gäller regionalt samarbete. Drivkraften i samarbetet genereras till största delen från den lokala och regionala nivån. bör, i strävan för ökad decentralisering och effektivitet, stärka regionrådets roll inom . förordar att i för projektfinansiering inom erhåller ur anslaget B 1, samarbete med , för . UO 8 Invandrare och flyktingar har i en särskild motion, med anledning av regeringens proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden från invandrarpolitik till integrationspolitik, presenterat vår politik i den delen. I motionen framför vi kritik mot att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering föreslås inordnas i den nya integrationsmyndighetens organisation och vi avvisar det förslaget. anser, mot bakgrund av detta, att förslaget om en ny anslagsstruktur inte bör bifallas. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering bör inte inordnas under integrationsmyndigheten, utan tvärtom utgöra ett eget verksamhetsområde. UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg har i särskilda motioner om folkhälsan, hälso- och sjukvården, äldreomsorgen, tandvårdsförsäkringen och handikappolitiken presenterat inriktningen för utgiftsområdet. UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har i motion föreslagit en trygghetsreform för att förnya välfärden. I motionen anförs bl.a. att det behöver införas en ny arbetslivs- och ohälsorelaterad försäkring. Situationen vid försäkringskassorna uppmärksammas i en särskild motion. föreslår att regeringen ska återkomma med förslag i vårpropositionen om de bristande ekonomiska resurserna hos försäkringskassorna. UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Det är många äldre som har det mycket kärvt ekonomiskt, speciellt de med ingen eller låg ATP. I denna grupp finns många kvinnor. För att förbättra situationen för dem med låg pension har tidigare medverkat till att höja pensionstillskottet. I förslaget till budget har nu också medverkat till att kompensationsnivån i BTP höjs till samt att pension och BTP utbetalas tidigare . anser att inriktningen för ålderspensionsnivåerna bör vara att höja för de med lägst pension d.v.s. för personer som endast har folkpension och för dem som har folkpension tillsammans med pensionstillskott och/eller låg ATP. UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn har i en motion om barnens situation föreslagit förändringar inom flera områden som rör barn. När det gäller ekonomisk trygghet för familjer och barn har i motionen om en trygghetsreform föreslagit en utredning om ett nytt familjestöd byggt på principen om att det ska vara lika för varje barn. UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet har medverkat till en genomgripande reform av arbetslöshetsförsäkringen. En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring införs. En fristående arbetslöshetskassa bildas. Möjligheterna för företagare att kunna erhålla arbetslöshetsförsäkring har ökat. anser att det bör införas en ny arbetslivs- och ohälsoförsäkring som bygger på att alla garanteras en miniminivå, en inkomstrelaterad del och för dem som önskar möjlighet att över denna nivån teckna egna försäkringar. Vår modell innebär en radikal omfördelning. De som står utanför dagens ersättningssystem får med vårt förslag en ordentlig förbättring. UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Arbetsmarknadspolitiken bidrar tillsammans med andra politiska åtgärder inom exempelvis näringspolitiken, skattepolitiken och den ekonomiska politiken till ökad sysselsättning och att klara målet om att halvera den öppna arbetslösheten . Arbetsmarknadspolitiken har en vidare roll än den mer traditionella om att bryta obalanser, undvika flaskhalsar, korta vakanstider och motverka långtidsarbetslöshet. Arbetsmarknadspolitiken måste syfta till att höja kompetensen för att kunna ta ett nytt arbete, förhindra passivisering och social utslagning. vill åstadkomma ett flexibelt regelverk som möjliggör lokala lösningar. Mer av arbetsmarknadspolitiken bör decentraliseras. anser att vi måste sätta kvalitet före kvantitet. har medverkat till att skapa sådana möjligheter till mer aktiva insatser genom att volymkraven mildrats. Arbetsmarknadsutbildning innebär även att vi kan undvika inflationsdrivande flaskhalsar och obalanser. redovisar riktlinjer för reformeringen av studiestödet. Dagens studiemedelssystem är inte hållbart. Den låga bidragsandelen och höga lånedelen leder till en hög skuldsättning som avskräcker från studier. En livslång skuldfälla innebär att ungdomar från framför allt hem med låg studievana drar sig för att påbörja högre studier. Om skall klara ett ambitiöst program med kunskapslyft där fler genomgår högre utbildning måste studiemedelssystemet medverka till detta. Rekryteringen till högre studier måste öka bland ungdomar som kommer från studieovana hem. Behoven och önskemålen om att kunna ta en längre sammanhängande period mitt i livet för att vidareutbilda sig ökar. Här måste ett nytt system införas som ger försörjningstrygghet . anser att det i samband med förhandlingar om hur produktivitetsökningen skall fördelas bör initieras att växla kortsiktigt ökade löner mot långsiktiga avsättningar för kompetensutveckling. vill medverka till ett samhällskontrakt där löntagarna avsätter en del av lönen och företagarna avsätter en del av vinsten för att gemensamt klara behov av kompetensutveckling. UO 16 Utbildning och universitetsforskning har vi medverkat till att satsa extra resurser för att göra det möjligt att bilda universitet i , , samt . anser att dessa högskolor ska bli universitet . Vi har medverkat till att har etablerats. UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Inom utgiftsområde 14 arbetsmarknad avser regeringen att avsätta för att rikta arbetsmarknadspolitiska åtgärder till renovering av bl a kyrkliga byggnader. På motsvarande sätt anser vi att man inom ramen för utgiftsområde 14 skall bereda möjlighet så att kan användas för att finansiera Nordiskt Akvarellmuseum. anser att det är viktigt att den inledda utvecklingen med att gradvis stärka de ekonomiska möjligheterna för Folkrörelsernas konstfrämjande inte avbryts. Årets budgetproposition innehåller inga förslag till ökning vilket kommer att innebära betydande svårigheter att upprätthålla verksamheten. Möjligheten till omfördelning inom anslaget D 5 bör undersökas. Inför är det nödvändigt med en större uppräkning på inom utgiftsområdet. avvisar förslaget om ett Forum för världskultur. De medel som föreslås bör i stället via fördelas till internationellt samarbete och till mångkulturellt arbete i . UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande avviker inte från regeringens förslag till anslagsfördelning inom området. Däremot redovisar i sin partimotion En hållbar boendepolitik för framtiden synen på boendefrågorna . I motionen betonas behovet av stabila spelregler. En omläggning av stödet till bostadssektorn är nödvändig. Ett investeringsbidrag bör ersätta räntebidragen för hyresfastigheter. Fastighetsskatten bör sänkas i takt med att subventionerna minskar. Beskattningen av bostadsrätterna bör bli mer lik beskattningen av egna hem. Miljöaspekterna på boendet måste hamna i fokus, med bland annat obligatorisk VDN-märkning av bostäder. Segregationen måste mötas med bl.a. upprustningsåtgärder via statlig delfinansiering. En statlig kreditgaranti bör finnas kvar, med något ändrade regler. Avskrivningstakten för flerbostadshus bör ökas.