mot · GL02Jo19 · 1997-10-06 00:00:00 — The proportionof land area set aside for nature protection is smaller and less representativeof the major biomes than in many countries. While 6.6 per cent ofSweden´s total territory is legally protected, only 0.5 per cent of productiveforest outside the mountain region is protected and relatively attentionhas been paid to the protection of freshwater and habitats. Morecould be done to meet the parliamentary goal or preserving native species.Considering the task ahead, overall spending on nature conservation appearslow, especially since a large part of present funding goes for compensationpayments." [egen kurs. ]de gröna instämmer i kritik. I skrivelsen redovisasingenting som gör att målet att den biologiska mångfalden och genetiskavariationen i skogen säkras (ett av målen) eller att hotade arter och naturtyperskyddas (ett av målen). finns inte ens medel att avsätta de viktigastenyckelbiotoperna.Jakten måste vara ekologiskt långsiktigt hållbarJakt ses fortfarande i som en areell näring. Vi iMiljöpartiet de gröna anser att det är fel. Jakten är enhobby, som förvisso kan ge kött i frysen, men för de flesta ärutgifterna för jakten större än köttvärdet. Jakten borde därförses som en fråga i intim förening med biologisk mångfald.Jakten i borde baseras på inventering av de arter, som man villjaga och jakten borde bestämmas utifrån detta. Annars är riskenöverhängande att jakten inte blir långsiktigt ekologiskt hållbar. Man skjuterinte av ett överskott, utan av en stam där individantalet minskar. Man kansäga att man inte tar av ränta utan tär på kapitalet.Det borde vara självklart att inte tillåta jakt på de arter som finns iArtDatabankens lista över hotade arter, liksom att ta bort jakt på arter därpopulationerna minskar. sker jakt på hotade arter som stjärtand ochsädgås liksom på arter där stammarna går kraftigt tillbaka som tjäder ochenkelbecksin. Likaså har jakttrycket på ripa ökat mycket sedan den nyaupplåtelseformen för småviltsjakt kom. skjuts 4 gånger mer ripa än före1993. På många platser är jakten inte ekologiskt långsiktigt hållbar.Miljöpartiet anser att det ska klarläggas hur mycket av respektive art somkan skjutas varje jaktsäsong för att därigenom se till att jakten är långsiktigtekologiskt hållbar.M74 - laxsjukanAtt i en skrivelse som ska beröra de viktiga miljöproblemeni dag inte beröra sjukdomen M74 är en brist. En diskussionom denna och vilka åtgärder regeringen avser vidta för attlösa gåtan måste till ett kommande år finnas med iskrivelsen. Den viltreproducerade laxen, dess hotade existensoch åtgärder för att bevara arten är också frågor som bordebelysas mer i skrivelsen. I såväl Riodeklarationen somBernkonventionen förbinder sig att bevara de vildapopulationerna i uthålliga bestånd. Så sker inte medvildlaxen . Den kan vara utrotad om intedrivgarnsfisket på blandade bestånd i upphör,något som fått ICES att förorda att inget fiskeefter lax alls ska ske i södra . Laxsjukan M74 utgörännu ett hot mot vildlaxen och gör situationen akut.Sverige borde därför aktivt verka för att fisket av lax på blandade beståndupphör i och gå före genom att utnyttja den kvot landet får tillfiske utefter , där fiske på blandbestånd lättare kan undvikas. "Myrskyddsplan förSverige" våren 1994Planen var inte komplett. Myrrika saknades,information om omgivande fastmarksskog var bristfälligeller inaktuell. saknas konkreta åtgärdsprogramoch skyddsplaner om rikkärr, sumpskogar, mader ochslättsjöar.Miljöpartiet anser att regeringen bör ges i uppdrag att se till att myrskydds-planen kompletteras med och konkreta åtgärdsprogram ochskyddsplaner om rikkärr, sumpskogar, mader och slättsjöar.Utvidga skyddet av våraälvarÄlvsträckor och vattenområden som ärskyddade enligt 3 kap. 6 § naturresurslagen, är bara skyddademot vattenkraftsutbyggnad. Detta är ett mycket trubbigtskydd, speciellt med hänsyn till biologisk mångfald.Miljöpartiet anser att skyddet av våra älvar ska ta sin utgångspunkt i ensamlad syn på hela älvekosystemet. Skyddet bör alltså utvidgas till att gällaall exploatering av älvekosystemet, inte bara i själva älven, utan även i en vältilltagen skyddszon.Inrätta reservatArbetet med inrättandet av reservat har pågått länge,men har inte lett till tillräckliga bevarandeinsatser.Detta arbete måste fördjupas, konkretiseras och påskyndas.Den presenterade planen "reservat i "måste skyndsamt realiseras men också kompletteras, specielltbeträffande skyddet av grunda kustområden med exempelvismjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar. Dessa områdenutsätts för en omfattande exploatering i form av fiske.Miljöskadade områdenDet finns många miljöskadade områden i , där gifterläcker till naturen, ca 2 000 platser enligt Naturvårdsverketslista. Det finns kvicksilver och andra tungmetaller, kreosotoch stabila organiska kemikalier som vi vet kommer att läckaut och påverka det levande och även oss själva om ingetgörs. En förutsättning för en väg mot ett ekologiskt hållbartsamhälle måste vara att eliminera de "miljöbomber" somi dag läcker gifter. Räknar man in alla nedlagdabensinstationer m.m. tror man att siffran kan vara så hög som7 000 objekt, som behöver saneras. Industrins uppbyggnad iSverige har satt spår, spår som vi, den generation som kunnatleva gott på framsteg, måste åtgärda. Det kanske inte är såglamouröst att städa, men mp anser att den vilja tillekologiska satsningar som regeringen säger sig ha måstemanifesteras i satsningar för att åtgärda de miljöskadadeområdena. Antingen tar denna generation hand omförsyndelserna eller så överlåter vi det till kommandegenerationer. Då riskerar dessutom många av de gifter, somborde tas omhand, att spridas och ta sig in i näringskedjornaoch situationen kan förvärras och saneringen fördyras.En beräknad kostnad för att klara av saneringarna av "miljöbomberna" ärminst . De objekt där man har startat saneringen t.ex.Turingeån och sjön i kommun, förorenade avkvicksilver, visar att kostnaden ofta blir större än beräknat. anslogs , vilka beräknadesräcka till 5 objekt. De räckte till två, däribland i Emåns vatten-system, där en sanering av PCB genomfördes.Naturvårdsverket begärde . Regeringenföreslog i budgetpropositionen att anslås, det vill sägamindre än , vilket var den summan anslog. har anslagettagits bort helt med motivering att det nya investeringsanslaget E1 Stöd tillekologisk omställning och utveckling öppnats för detta ändamål. Det är i ochför sig bra och något krävt, men en del av projekten har inlettsoch kan inte komma ifråga för investeringsbidraget. Dessutom finns ingenmöjlighet att söka medel för inventering och förundersökningar avinvesteringsmedlen, vilket i praktiken innebär att saneringsarbetet avstannar.Dessutom kräver saneringarna specialkompetens, som byggts upp påNaturvårdsverket och länsstyrelserna.Det är viktigt att arbetet med att åtgärda de miljöskadade områden somNaturvårdsverket och länsstyrelserna har inlett kan fullföljas. Detta bör gesregeringen till känna.Aktualisera vattenfrågorna iFNSverige är medlem i och blir ,, ordförande i rådet.Från de grönas sida har vi hävdat sedan inträdet , attdet är dags att ta in miljöfrågorna som ordinarie punkt på säkerhetsrådetsdagordning, med speciell fokusering på den globala vattentillgången ochvattenförsörjningen. Det är viktigt att sätter fokus på de miljöfrågorsom i sin förlängning är ett hot mot den globala livsmedelsförsörjningen ochdärmed också en konfliktrisk och ett hot mot världsfreden. Miljöpartietmenar att en av prioriteringar i säkerhetsrådsarbetet är att se tillattvärldens vattenproblem får en egen permanent punkt på säkerhetsrådetsdagordning.Vatten är människans viktigaste livsmedel. har vatten betraktatssom en oändlig resurs, som aldrig kan ta slut. Det har alltmer framkommit,att med det slöseri som förekommer överallt, från hygiensystem tillbevattningssystem och industrier, börjar vattnet bli en bristvara. Dricksvattenförorenas, såväl av nitrat, bekämpningsmedel som industrikemikalier. Redani dag har mer än 20 av världens länder akut vattenbrist och även länder iEuropa använder mer än mer vatten än vad som regenererasnaturligt.I årets upplaga av bok tasvattenbristen upp som ett av mänsklighetens stora framtida problem.Grundvattnet sjunker i många länder, t.ex. och . Som exempelnämns att grundvattnet under sjunkit från en nivå undermarkytan 1950 till 1996. når varje årinte havet eftersom vattnet utnyttjats under vägen. För jordbruket vid kustenär detta en katastrof. , en av största tillflöden, når hellerinte fram vilket innebär att sjön går mot en ekologisk kollaps. Fisket, som engång uppgick till , håller på att försvinna.Vatten är ett livsmedel utan vilket vi inte kan leva. Det finns en stor risk attkonflikter om vattentillgångar kan bli verklighet om inte vattenhanteringenblir hållbar . Det är därför en mycket viktig fråga för FN:ssäkerhetsråd, en fråga vi föreslår att ska prioritera i säkerhetsrådet.Detta bör ges regeringen till känna.Utbildning, forskning ochutvecklingFörskola, grundskola och gymnasiumSkolan ska vara en arbetsplats dit alla går med glädje, där detär en lust att lära och arbeta och där alla känner ansvar förvarandra och för verksamheten. Skolan är landets störstaarbetsplats. Eftersom barn arbetar där är det viktigt att ställasärskilt höga krav på skolans arbetsmiljö, både den fysiskaoch den psykosociala.En demokratisk grundsyn som utgår från att människan till sin natur äraktiv och vill vara deltagande ska enligt uppfattning prägla allutbildning. För att överleva som art på jorden och rätt skydda jordens mångalivsformer inför kommande generationer måste människan utveckla enekologisk förståelse. Det räcker inte bara att känna till. Vi måste också förståoch respektera naturens lagar och värdesätta livets mångfald och livsformer.Kunskap om och vördnad för livet i ett brett ekologiskt perspektiv är enväsentlig del av det som eleverna ska bära med sig från skolan. Vi måsteockså förstå vår kulturella särart och de historiska skeenden som format vårtoch andra människors olika samhällen. Barnen behöver insikt i sin egenhistoria och vetskap om att de är med och formar framtiden.Miljöpartiet anser att undervisningen ska bygga på en helhetssyn därmänniskan betraktas som en medvarelse i det stora ekologiska samspelet.Detta ska gälla alla skolformer, från förskola till högskola och annanvuxenutbildning. Kunskap och färdighet, teori och praktik är lika viktiga i ensådan process. Eleverna ska uppmuntras att använda och utveckla sintankeförmåga, sina känslor, sin vilja, sin handlingskraft och sin fantasi.Genom att ordnad tillsyn eller utvärdering av utformning och innehåll iförskolornas pedagogiska verksamhet saknas är underlaget för en utvärderingav miljökunskap i förskolan mycket svagt. För och gymnasiet ärtillsyn, uppföljning och utvärdering stipulerad i lag, men verkställan är heltbristfällig och inte heller där finns alltså något bra underlag för enbedömning. Flera exempel på skolor som framgångsrikt integreratmiljöfrågorna i undervisningen finns dock, och detta kan kanske tas som enindikator på att miljökunskapen ökar, framför allt inom grundskolan.Genom bl.a. yrkesinspektionens och miljökontorens arbete finns godakartläggningar av miljön i själva skolan. Den visar att bristerna i arbetsmiljöni skolorna är alarmerande dålig. Skolan hör utan tvekan till landets sämstaarbetsplatser. Långt över hälften av skolor och förskolor har undermåligasanitära förhållanden, t.ex. vad gäller luften i klassrummen.En särskild utredning av lärarutbildningen ska äga rum och därvid börfrågan om miljökunskapens plats och omfattning särskilt beaktas.YrkesutbildningEn yrkesgrupp som samhället kommer attefterfråga är ekotekniker, dvs. personer med utbildning inomteknik och biologi, teknik och medicin, ekonomi och biologioch med gedigen kunskap i ekologi. Personal som harkunskap inom gränsområdet mellan biologi, ekologi,ekonomi och teknik behövs i arbetet att anpassa byggnation,sophantering, avloppsrening, energiproduktion,varuproduktion och återvinning, dricksvattenhantering osv.till moderna krav. Denna personal behövs för attmiljövänligare alternativ ska kunna ersätta otidsenligalösningar som genom tradition har fäste i den nuvarandeverksamheten. Deras kunskap kan också bidra till att nuverksamma, traditionellt utbildade ingenjörer och ekonomerfår lättare att ta till sig nya tekniker och nya synsätt.Dylika utbildningar har införts i mindre skala och då ofta i speciella syften,t.ex. utbildning av miljöskyddsinspektörer. Behovet av miljökunnig personalinom olika sektorer (teknik, trafik, ekonomi, etc.) bör kartläggas. Det behövsen ordnad utbildning i stor skala av de olika ekotekniker, miljöekonomer ochmiljö- och hälsoskyddsinspektörer som behövs för att möjliggöra en effektivövergång till ett ekologiskt hållbart samhälle. Alla yrkesutbildningar ska haett anpassat inslag av miljökunskap.Utbildning i stället för arbetslöshet - iutvecklingens tjänstMiljöpartiet delar regeringens allmänna inställning vad gällerarbetslöshetsåtgärder i form av utbildningsinsatser. Vi villdock särskilt poängtera att den ökade utbildningsresurseninnebär en unik möjlighet att skapa ett kunnande i landetsom gynnar omställningen av det svenska samhället tilllångsiktig hållbarhet. En stor del av utbildningsinsatserna börinriktas på miljöfrågor, miljöteknik, ekologiskt jordbruk,miljöanpassad energiproduktion, metoder för återvinning ochåteranvändning etc. Vi föreslår att utbildningar med sådaninriktning prioriteras så att står väl rustat att mötaframtidens stora problem. Vi förutsätter att gestillfälle att delta i planeringen av den i dagens läge stora ochrörliga vuxenutbildningen så snart en utvärdering av redanvidtagna åtgärder finns att tillgå.ForskningDe miljöproblem som det moderna samhället står införkräver stora forskningsinsatser . Viföreslår att regeringen speciellt uppmärksammar behovet avstöd till forskning inom naturskydd, miljöskydd, miljövänligproduktion och varuhantering samt miljöbetingat hälsoskydd.En rad åtgärder krävs för att inte ska halka efter imiljöarbetet ytterligare. I det följande ges ett exempel påinsatser med god spridningseffekt - inrättande av ettmiljötekniskt institut.Det är en brist att landet saknar ett större institut med inriktning påforskning och utveckling av teknik inom miljöskyddsområdet ochnaturvårdsområdet. Ett sådant miljöteknikinstitut kan med fördel bildas isamverkan mellan , , och ett eller flera universitet. Verksamhetenssamordning med företagens intressen ska ske genom medverkan av eller branschorganisationer. FRN föreslås få ansvaret för ledningav planeringsarbetet som ska ske i samarbete mellan deltagande parter. Denorganisatoriska strukturen bör i relevanta delar utformas som VTT i ,dvs. med laboratorie- och verkstadsresurser disponibla för institutet.Möjligheterna att samordna denna del med existerande laboratorier vid KTHeller någon universitetsinstitution ska om möjligt utnyttjas.Det miljötekniska institutet kan utöver forskning och utveckling avmiljöanpassad teknik också fungera som referensorgan för övrigautvecklingsinstitut och produktutvecklande företag. I kraft av sin kompetenskan institutet ha en rådgivande funktion vid extern produktutveckling så på ett tidigt stadium i utvecklingsarbetet kan upptäcka miljömässiganackdelar med en produkt och välja alternativ som är bättre miljöanpassade.Genom att miljöanpassade produkter kommer att ha ett konkurrensförsteg såbör detta vid sidan av de positiva effekterna på miljön också genererakonkurrensfördelar för svensk industri.Det är också viktigt att regeringen aktivt verkar för en omställning av vissaforskningsverksamheter till miljöinriktad verksamhet. Försvarsforskningen ärett gott exempel. Där finns god kompetens inom en rad forskningsområdenmed beröring till miljöteknik som lätt kan ställas om till civil verksamhet.Forskning och högre utbildningDet är viktigt att alla medborgare som utbildar sig viduniversitet och högskolor får goda insikter i ekologi och degrundläggande villkoren för liv på jorden. Inslag medbiologi, ekologi och miljökunskap bör vara obligatoriska ialla utbildningar. Specialistens styrka ligger i det snävaperspektivet. För en långsiktigt hållbar utveckling utgör detsnäva perspektivet inom olika grenar av teknik, fysik ochkemi ett av de största hoten. Särskilt viktigt är det därför attalla forskarutbildningar inom dessa områden har ett gedigetinslag av biologi, ekologi och livskunskap. För att detta skakunna genomföras effektivt krävs genomgripandeförändringar i universitetens och högskolornas organisation,t.ex. att fakultetsgränserna upplöses så att tvärvetenskapligforskning och undervisning underlättas.FörsvarspolitikenRegeringen redovisar under punkt 2.15 Konsumentpolitikensroll för ekologisk hållbarhet. Arbetet ska syfta till att minskahushållens utsläpp, energiförbrukning och avfall. Vi anser attdet synsättet inte räcker för att få en ekologiskt hållbarkonsumtion. Vårt mål med konsumentpolitiken är att minskaenergi- och resursförbrukningen. Dessutom anser vi attkonsumentpolitiken är en fråga som berör allasamhällsområden.Riksdagen har beslutat om att vidga säkerhetsbegreppet till att gälla ävenandra hot än militära. Ett av dessa reella hot är den pågåendemiljöförstöringen. Försvarsberedningen skriver i sin rapport (Ds 1996:51) bland annat atthotbilden sträcker sig "över klassiska maktkonflikter till försörjningskriser,ekologiska obalanser, migrationsrörelser, nationalism, etniska och kulturellakonflikter och terrorism till det postindustriella samhällets sårbarhet t.ex.genom specialisering och komplexa beroenden och beroendet av en välfungerande infrastruktur".Vidare skriver Försvarsberedningen: "De potentiella miljöproblemen i vårtnärområde till följd av förekomsten av och bristande kontroll över avfall frånkärnvapenhantering och kärnkraftsverksamhet är mycket stora." Beredningenanser att potentiellt mycket svåra konsekvenser för människor och miljöryms i bland annat olyckor och attentat mot kemiska industrier ochkärnkraftverk. Ett antal långtidsverkande faktorer som inverkar på densäkerhetspolitiska utvecklingen räknas upp: "bland dessa kan nämnasmiljöförstöring, färskvattenbrist och livsmedelsbrist".Totalförsvaret måste ligga i täten när det gäller miljöfrågorna, särskilt nunär miljöhoten ingår i det säkerhetspolitiska begreppet. Försvaretsmiljöengagemang, i teori men framför allt i praktik, har givetvis betydelsebåde för folkförankringen och för trovärdigheten i och med attmiljöförstöring är ett säkerhetspolitiskt problem. anser inte attFörsvarsmakten skall vara undantagen de miljölagar som reglerar det civilasamhället.I skrivelsen flyttar inte precis regeringen fram positionerna påmiljöområdet. Regeringen sammanfattar att man tänker "fortsätta att mål-medvetet bedriva miljöarbetet inom Försvarsdepartementets verksamhets-område enligt de riktlinjer som tidigare redovisats för " och att manskall "agera för att myndigheterna inom Försvarsdepartementetsverksamhetsområde ägnar stor uppmärksamhet åt att genomföra den avstatsmakterna anvisade inriktningen på miljöområdet". utvecklarmiljöfrågorna i en särskild motion med anledning av regeringens skrivelseTotalförsvar i förnyelse (1997/98:4).KonsumentpolitikenOm vi ska kunna förverkliga en ekologiskt hållbarkonsumtion är det viktigt att miljömålet inomkonsumentpolitiken har samma tyngd som övrigakonsumentpolitiska mål. finns det dock enmotsättning i det faktum att miljömålet kan stå i konfliktmed andra konsumentpolitiska mål. Detta problem grundarsig på den verklighet som finns , nämligen att hållbartproducerade varor kan vara dyrare än icke hållbartproducerade varor vilket i sin tur grundar sig på att politikenidag inte sätter pris på miljöförstöring. Det bör alltså vara ettmål även för konsumentpolitiken att påverka politikensutformning så att man sätter ett pris på miljöförstöring för attkunna uppnå ett samhälle med en hållbar konsumtion. I ochmed det faktum att många politiska områden påverkarkonsumtionsvanor så bör man vid offentliga utredningar ochpropositioner beakta förväntade effekter på hushållensmiljöpåverkan.Frivilligorganisationer har en viktig attitydpåverkande funktion isamhället. Vi vill stärka deras roll. En sak som vi ser som viktig i dettaarbeteär att ska verka för att bibehålla den nationella miljömärkningen ochinte som urholka den.Åtgärdsprogram förekologiskt hållbar ut-veckling inomUtrikesdepartementetsverksamhetsområdeKapitlet börjar med en sammanfattning. Innan manöverhuvudtaget går in på innehållet, bör begreppen ut,så att skrivelsen är tydlig vad gäller uttrycket hållbarutveckling.Punkt tre på åtgärdsprogramschemat talar om miljöhänsyn och hållbarutveckling. Här måste begreppet betyda hållbar ekologisk utveckling. Sammagäller ett par rader nedanför, där det står, att man skall verka för attmiljöaspekter och hållbar utveckling integreras i WTO. De två sistapunkterna talar däremot tydligt och klart om ekologiskt hållbar utveckling,vilket är det rätta uttrycket när man refererar till miljöfrågor ochmiljöproblem.Texten i avsnitt 3.2.9. handlar om verksamhetsplanering och personal-utveckling, och att arbetet för ekonomiskt hållbar utveckling lyfts fram underden årliga verksamhetsplaneringen.Avsnittet avslutas med, att hållbar utveckling ställer ökade krav påkompetens, vilket skall mötas genom utbildning av den egna personalen. Ärdet hållbar ekologisk eller hållbar ekonomisk utveckling det handlar om här?För att vara riktigt säker på saken måste man gå tillbaka tillåtgärdsprogramschemats sista punkt, där ekologiskt hållbar utvecklingnämns i samband med att utveckla personalens kompetens inom området.Med detta vill framhålla, att dagligdags, på konferenser ochseminarier, i press och media, har det gått inflation i uttrycket hållbarutveckling. Det har medfört att läsaren eller den som lyssnar blir osäker omvad begreppet hållbar utveckling står för och betyder.Vi föreslår, att vi här i , i fortsättningen använder uttrycket på etttydligare sätt, med tillägget ekologisk/ekologiskt respektive ekonomisk/ekonomiskt, så att inga osäkerheter eller missförstånd uppstår om deninnehållsmässiga betydelsen.I avsnittet om utvecklingssamarbetet talas om särskild prioritering av femområden: vatten, livsmedelssäkerhet, kustzoner, energi och urban miljö.Det är fem väl valda områden för prioritering, men villspeciellt framhålla vatten, som också står först i raden. Det nämns också attregionala initiativ finns vad gäller vattenförsörjningen i södra , som isin helhet är en världsdel med svåra vattenförsörjningsproblem. Vatten ärbasen och grundförutsättningen för all livsmedelsproduktion. Det har längeansetts för en oändlig resurs och varit utsatt för ett otroligt slöseri, bådeinomsektorn för hus och hem, för bevattningssystem och inom industrisektorn.Brist på vatten betyder brist på mat, och brist på mat skapar oro ochinstabilitet i ett land. Att värna om vattentillgångarna i en region, ett land,envärldsdel, är i grunden ett viktigt konfliktförebyggande arbete. Miljöpartietmenar att det därmed hör hemma på säkerhetsrådets dagordning som enpermanent dagordningspunkt.En av punkterna på åtgärdsprogrammet säger, att skall verka föratt miljöaspekter och hållbar utveckling skall integreras i WTO. Integrera ärett ord som inte förpliktar alls. Att verka för en integrering kan möjligtvisaccepteras som en mjukstart, när man vill föra in miljöklausuler i WTO. Mensamtidigt måste man klart säga ifrån, att det är fråga om miljökonse-kvensbeskrivningar som anser nödvändiga i handelsavtalen i WTO.Det längsta textavsnittet tar upp handel och miljö.