ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo531 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt förslag i promemorian Ds 1997:11 om ändring idjurskyddslagen föreslås att ansvaret för tillsyn överdjurhållningen, som ligger under miljö- ochhälsoskyddsnämndernas ansvar, skall flyttas frånprimärkommunerna till länsstyrelserna. Det vore olyckligtom detta förslag skulle förverkligas.Kommunernas djurskyddstillsyn kombineras vanligtvis med tillsynenligt miljöskyddslagen. Denna samordning går förlorad om länsstyrelsernaskall utföra djurskyddstillsynen, vilket blir en klar nackdel. Närheten tilltillsynsobjekten är en annan aspekt som måste vägas in i detta sammanhang.Det är önskvärt att närkontakten med kommunernas olika djurhållare tas avpersonal som känner till de lokala förhållandena i så stor utsträckning sommöjligt, t ex djurskyddsinspektörer på . Dettaminskar byråkratin och sprider de goda exemplen från företag/djurhållare tilloch mellan olika konkurrenter/djuhållare/näringsidkare.Skall man inte förlora styrkan i att ha tillsyn med lokalkännedom måstelänsstyrelserna ges liknande ekonomiska och personella resurser som kom-munerna har för att i praktiken klara tillsyn och lagarnas minimikrav fördjurskydd och miljövård. I praktiken innebär förändringen att länsstyrelsernamåste anställa lika många inspektörer som finns i kommunerna samt attkommunerna ändå måste fortsätta att åka runt till tillsynsobjekten/jordbruks-företagen och göra miljöinspektioner i enlighet med främst miljö- ochhälsoskyddslagen.Förslaget innebär dessutom att den naturliga överklagningsinstansen -- kommer att sitta på två stolar i samband med överklaganden.Länsstyrelsen måste även fortsättningsvis vara neutral och stå över tillsyns-organisationen, inte vara ett med densamma. Rättstryggheten kan annarssättas ur spel i första instans vid överklaganden, och kammarrätt, alternativttingsrätt, får mycket högre arbetsbelastning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring i djurskyddslagen.
mot · GL02Jo532 · 1997-10-06 00:00:00 — har i fått sina hårdare regler då det gällerkampen mot salmonella godkända, och därmed har ocksåkontrollen av livsmedel, producerade såväl i som iandra EU-länder godkänts.Producenter och företag i övriga EU-länder måste enligt avtalet garanteraatt produkter som exporteras till är fria från salmonella.Uppenbart har, trots detta, köttvaror med salmonellasmitta kommit in iSverige. Kontrollen har inte alltid fungerat. Starka misstankar finns om inte tagit de svenska kraven på allvar.Misstankar finns också om att salmonellasmitta kommit in med kött- ochköttprodukter även från andra EU-länder än , som varit aktuellt ihöstens ärenden. Alarmerande uppgifter finns också om import av fodervarorsom varit infekterade av salmonella.Självklart kan det inträffade äventyra den inhemska kampen motsalmonellan i . Vi ser det som mycket viktigt att som landlyckas i sina föresatser att vara ett föredöme i kampen mot salmonellan.Därför bör en bred utvärdering göras av hur den förda kampen iSverige mot salmonellan fungerat samt hur kontrollåtgärder efter EU-inträdetfungerat i praktiken. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av kampen mot salmonella.
mot · GL02Jo533 · 1997-10-06 00:00:00 — Nuvarande karantänbestämmelser ställer till problem förverksamhet där minhundar används i samband medinternationella insatser (t.ex. i Bosnien och ).Minhundar vistas ständigt i närheten av sin förare. De vaccineras en gångom året mot rabies, leptospirosis, hepatitis/HCC, valpsjuka och parovirus. Deavmaskas regelbundet och deras allmänstatus kontrolleras regelbundet avförbandets veterinär.Hundarna transporteras bara i förbandets fordon. De tillåts aldrig hakontakt med lokala hundar eller djur. Hundarna rastas enbart i koppel utanförhundgården. Campen bevakas av post och är omgärdad av tre staket. Lösadjur avvisas eller alternativt avlivas för att förhindra att djuret kommer in påområdet.En hund som tränas för minröjning och lever i ständig närhet av sin föraremår inte bra av fyra månaders isolering. Mycket av dess viktiga kunskaperkan därmed gå förlorade. Svenska kunskaper på minröjningsområdet ärframträdande. Tid som skulle kunna användas för att rädda liv går till spilloeftersom ett nytt tjänstgöringspass kan försenas upp till på grundav dessa fyra månaders karantän och därpå följande två månaders isolering.Med tanke på de stränga regler som gäller för behandling av minhundarnautomlands bör det vara möjligt att göra undantag från karantänbestäm-melserna för dessa värdefulla djur. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av karantänsreglerna.
mot · GL02Jo535 · 1997-10-06 00:00:00 — Sedan djurskyddslagen kom har det flitigt motionerats omförbud mot kosmetikatester på djur. I propositionen tilldjurskyddslagen (1987/88:93) slog också den dåvarandejordbruksministern fast att ett totalförbudmot kosmetikatester på djur måste övervägas om intealternativa testmetoder utvecklas inom rimlig tid. Under dentid då var socialminister utlovade hon attSverige skulle införa ett förbud mot kosmetikatester på djur iden svenska lagstiftningen så att det var tillämpligt senastden 1 januari 1998.Enligt den sjätte ändringen i EU:s kosmetikadirektiv skulle kosmetika somdjurtestats eller vars ingredienser testats på djur inte få säljas inom EU-marknaden efter . Direktivet gav dock möjlighet att skjutaupp införandet av förbudet om det vid en genomgång 1997 saknadesalternativa metoder som var likvärdiga med djurtesterna. Kommissionenföreslog vid sin genomgång att införandet skulle skjutas och imars 1998 beslutade den tekniska kommittén, CATP, om att godkännakommissionens förslag. Införandet av förbudet skjuts därmed upp till juni2000, men om alternativ saknas även då ska förbudet skjutas upp ytterligareminst två år.När CATP fattade sitt beslut antog man även en resolution där man krävdeatt åtgärder skulle vidtas, bl a genom en ökad satsning på alternativa metoderoch validering, för att se till att förbudet kan genomföras . Iresolutionen, som för övrigt var med och drev igenom, uppmanademan kommissionen att skyndsamt ta fram förslag till direktiv om att förbjudakosmetikatester inom EU.I har det inte utförts några kosmetikatester på djur på . Dådjurskyddslagen är en ramlagstiftning så har vi ingen garanti för att de djur-försöksetiska nämnderna inte skulle komma att tillstyrka ett sådant försök omdet skulle lämnas in en ansökan till nämnderna. Av den anledningen är detviktigt att det i lagstiftningen slås fast ett förbud mot kosmetikatester pådjuroch föreslår att regeringen ges i uppdrag att återkomma till med ettsådant lagförslag.Ett svenskt förbud skulle med all sannolikhet kunna påverka utvecklingeninom EU. Om vi fattade ett sådant beslut skulle de djuretiska argumenten fåökad tyngd i det pågående arbetet inom EU.Då det gäller arbetet inom EU är det viktigt att nu är pådrivandeför att förbudet ska kunna genomföras . har vid ettflertal tillfällen påtalat för regeringen att utgår från attregeringenär pådrivande i denna fråga. Vi har dock kunnat konstatera att den svenskaregeringen inte prioriterat denna fråga. Detta framgår t ex då regeringenredogör för sin verksamhet inom EU och vid regeringens agerande inför detatt kommissionen kom med sitt förslag samt inför i mars 1997.Jag anser att måste vara mer pådrivande inom t ex CosmeticWorking Party och inom ECVAM. Jag anser också att regeringen bättremåste samarbeta med våra djurskyddsorganisationer, som besitter storkompetens i frågan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot kosmetikatester på djur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande för att EU:s kosmetikaförbudskall genomföras .
mot · GL02Jo538 · 1997-10-06 00:00:00 — Auktorisation vid användandet av vakthundar En ny näring håller på att växa fram där vaktbolag endast hyrut s.k. vakthundar som ensamma utan hundförare uppträderpå bevakningsföremål. Särskilda vaktbolag startarverksamheten där man inte från samhällets sida harnågon kontroll över densamma. Bevakningsföremålen kan haen mycket spridd och skiftande karaktär såsom hus,byggnader, fabriker, industriområden, bilföretag m.m.Vanliga vaktbolag måste ha auktorisation från polisen för att jobba.Kontroll sker bland annat att personalen inte är brottsligt belastad, meneftersom vakthundsbolagen inte hyr ut mänskliga väktare hamnar de inteunder bevakningslagen. är det inte känt hur stor denna verksamhet ärberoende på avsaknaden av myndighetskontroll. Vid en incident på ett bevakningsområde rycker hundföraren ut och innandenna person anlänt kan inte polis, brandkår eller annan myndighet ingripaberoende på att hunden är tränad att endast lyda sin förare. Skulle barn,handikappade eller någon annan person komma in på ett bevakningsområdeoch inte förstå hundens beteende kan stora skador uppstå. Även om striktansvar råder är olyckan redan skedd.Jag anser att denna verksamhet skall regleras som övriga bevaknings-företag med tillhörande uppsikt och kontroll av samhället. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglering av användandet av vakthundar.
mot · GL02Jo539 · 1997-10-06 00:00:00 — I budgetpropositionen, 1996/97:1, aviserade regeringen attSmittskyddsinstitutet, SMI, har för avsikt att bygga ett nytthus för försöksdjursverksamheten. Djurhuset ska stå klart1999. Regeringen meddelade även att man delaruppfattningen att ett nytt hus bör byggas, bl a för att SMI skakunna tillmötesgå Statens jordbruksverks krav på dagsljus idjurutrymmena.Statens jordbruksverk meddelade att SMIs(dåvarande SBL-AV) försöksdjurslokaler ej uppfyllde gällande krav på hurapor ska förvaras. angav att man ansåg att aporna i störstamöjliga utsträckning skulle hållas i grupp i voljärer, att aporna skulle försesmed rikligt med material för förströelse, att förvaringsutrymmena skulleförses med fönster samt att inga apor skulle hållas i källarplanet.Enligt den information som vi har erhållit sitter det, trots Jordbruksverketsskrivelse, apor i djurhusets klorstinkande källarplan. Aporna hålls inteheller i voljärer utan i burar. Vi har också erhållit information om att det nyadjurhuset, som aviserades i budgetpropositionen, inte heller kommer attinnebära att aporna kommer att hållas på ett tillfredsställande sätt. Enligtuppgift kommer aporna att hållas i små burar.Den apart (Macaca fascicularis) som hålls vid SMI lever i det fria påSumatra och i , där de ofta vistas vid flodstränder och strandskogar.Vid hållning i fångenskap har man kunnat märka att de har en förkärlek förvistelse i vatten.Att hålla apor för försöksändamål skiljer sig markant från all annanhållning av försöksdjur. Detta kan bland annat exemplifieras av att det idagfinns djurförsökare som väljer bort försök på apor, och det på grund av att deanser att man inte kan hålla apor i fångenskap på ett tillfredsställande sätt.Jordbruksverket har sedan djurskyddslagen kom försökt påverkaaphållningen vid SMI. Tyvärr har verket sett djurskyddslagen som relativ ochbeviljat tillstånd för hållningen trots att den inte uppfyller de krav somverketsjälvt anser att djurskyddslagen ställer. Av den anledningen anser vi att deneventuellt framtida hållningen av apor vid SMI bör bli föremål för ytterligareriksdagsbehandling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aphållning inte bör ske i källarplanet i det nuvarandedjurhuset,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av förändringar av hållningen av apor i det nuvarandedjurhuset,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att djurskyddslagen inte är relativ när det gäller kraven påutrymmen för försöksdjur,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall återkomma till med skrivelse omden framtida hållningen av apor i det nya djurhuset.
mot · GL02Jo540 · 1997-10-06 00:00:00 — Statens konsumentansvar i djurskyddsfrågor Staten, liksom t ex landstingen och kommunerna, har vidsina upphandlingar ett stort konsumentansvar idjurskyddsfrågor. Flera kommuner har genom beslut att sålångt som det är möjligt i första hand välja icke-djurtestadeprodukter manifesterat att de är beredda att ta sitt ansvar.Genom sina initiativ har kommunerna även medverkat till attuppmärksamma djurförsöksproblematiken. kan dettaleda till att djurförsöken minskar samt att utvecklingen avalternativa metoder till djurförsöken påskyndas, vilket är helti enlighet med den statliga djurförsökspolitiken.Idag finns det flera produktområden där det är överflödigt med djurförsök.En rad företag vittnar bland annat om att det går att producera rengörings-produkter utan att det föreligger något behov av att använda sig av djurförsökför att garantera produktsäkerheten. Allt fler företag inom dessa produkt-områden väljer för övrigt att sluta med djurtesterna.Staten borde som konsument efterfråga produkter som inte testats på djuroch därefter, så långt som det är möjligt, välja produkter från företag somvalt bort djurförsöken.Det är även angeläget att staten som konsument i första hand väljerdjurprodukter som kommer från djurvänlig produktion. Staten borde i dessafrågor agera som upplyst konsument och t ex välja KRAV-märkt kött ochägg i så stor utsträckning som det är möjligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten bör ta sitt konsumentansvar i djurskyddsfrågor.
mot · GL02Jo541 · 1997-10-06 00:00:00 — I produceras ca äpplen , 15 000ton av dessa produceras i och ca 25 procentav dessa äpplen går till cidertillverkning.I den svenska livsmedelslagstiftningen finns ingen definition på vad ciderär. Den allmänt vedertagna definitionen är dock att det är en dryck somframställs genom jäsning av saft från äpplen eller päron och som har enalkoholhalt mellan 2 och 8,5 procent.I tillverkas s.k. alkoläsker som saluförs som cider trots att de enligtden i branschen vedertagna definitionen inte borde kunna kallas cider. Dettaär olyckligt ur konkurrenssynpunkt. De flesta EU-länder har en gemensamdefinition på cider i sina lagstiftningar vilket innebär att alkoläsker inte kansäljas under denna beteckning. En sådan definition bör, enligt vår mening,införas i den svenska livsmedelslagstiftningen. Detta bör ges regeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om definition av cider i den svenska livsmedelslagstiftningen.
mot · GL02Jo544 · 1997-10-06 00:00:00 — 1978 beslutade regeringen om en begränsning avdjurförsöken. Målet skulle nås bland annat genom att främjautvecklingen av alternativa metoder. Trots att snart tjugo årpasserat sedan omläggningen av djurförsökspolitikenbeslutades, förekommer fortfarande djurförsök på tillexempel biolog-, veterinär-, läkar-, apotekar-,labratorieassistent- och biomedicinarlinjen.Sverige har undertecknat om skydd av rygg-radsdjur som används för försöksändamål och annat vetenskapligt ändamål(ETS 123). Där anges mycket klart att djurförsök endast bör förekomma iutbildningssammanhang om berörda elever kommer att arbeta med djurför-sök i sin yrkesutövning. Det anges vidare i konventionen att djurförsökendast ska tillåtas i de fall där målet med försöken inte kan uppnås med alter-nativa metoder.I enlighet med borde djurförsök endast utföras ide utbildningar som syftar till att ge yrkesförberedande kunskap och där detanses att försöksdjursteknisk träning är nödvändig. Så länge det ändå före-kommer i större utsträckning borde det vara en självklar rätt för studenterna,om de så vill, att slippa genomföra djurförsök. Istället borde studenternaerbjudas alternativa metoder i sin utbildning. Elevens egna etiska ställnings-tagande bör få styra. Ingen ska tvingas utföra djurförsök mot sin vilja.Ansvaret för att tillhandahålla alternativ till djurförsök bör åläggas deutbildningsansvariga. Det bör skrivas in i lagstiftningen, antingen i djur-skyddslagen, djurskyddsförordningen eller i annan lämplig författning så attinga tveksamheter uppstår om studentens rätt eller om de utbildningsansvari-gas skyldigheter. införde en liknande lag om rätten att få slippadelta i djurförsök. Denna lag omfattar inte bara studenter utan gäller även påarbetsplatsen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall följa om skydd avryggradsdjur som används för försöksändamål och annat ändamål (ETS 123),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskolor och universitet skall vara skyldiga att erbjudaalternativ till djurförsök,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studenters rätt att slippa utföra djurförsök.1
mot · GL02Jo601 · 1997-10-06 00:00:00 — Det faktum att SLU administreras underJordbruksdepartementet, medan alla andra universitet hör tillUtbildningsdepartementet har vållat allvarliga problem närdet gällt att finna goda tvärvetenskapliga samarbetsformeröver fakultetsgränser, t.ex beträffande kemi, genetik,livsmedelsteknologi och förpackningsforskning. Enhuvudmannaförändring skulle kunna öppna möjlighet förexempelvis och att som antingen självständigahögskolor eller som fakulteter i de lokala universiteten och inära samarbete med det lokala näringslivet bli de resurser försin region som den nuvarande knytningen till Ultunaförsvårar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att administrationen av SLUsammanförs med administrationen av övriga universitet i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GL02Jo602 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid undertecknandet av konventionen om biologiskmångfald i förband sig attbevara och använda sin biologiska mångfald på ett hållbartsätt. Vidare förband sig att "utveckla nationellastrategier, planer eller program för bevarande och hållbartutnyttjande av biologisk mångfald eller i detta syfte, anpassabefintliga strategier, planer eller program, vilka skallåterspegla bl.a. de åtgärder som anges i denna konvention"(art. 6 a).Sverige har centrerat allt bevarandearbete för de kulturväxtgenetiskaresurserna till Nordiska genbanken (NGB). NGB skall enligt sina stadgarbl.a. bevara och dokumentera genetisk information och verka för en rationellsamordning av de nordiska ländernas insatser inom växtförädlingen. Dock ärNGB:s resurser starkt begränsade. Det nationella ansvaret för bevarande avde växtgenetiska resurserna åvilar Jordbruksverket.För att uppfylla konventionens intentioner och för att säkra ett framtidabruk av de växtgenetiska resurserna måste genbankens verksamhet komplet-teras med ett nationellt program för kulturgrödorna (agrobiodiversiteten, somockså inkluderar prydnads- och landskapsväxter samt krydd- och medicinal-växter). Ett nationellt program skall vara länken mellan det nationella, regio-nala och internationella arbetet. Det skall vara ett uttryck för de nationellamålen och det skall sträva efter att förena bevarandearbete, forskning ochnyttjande av de genetiska resurserna och i morgon.Med tanke på att NGB ligger vid SLU i borde det naturliga vara attförlägga det framtida genetiska resurscentrumet till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gentekniskt resurscentrum i .
mot · GL02Jo603 · 1997-10-06 00:00:00 — Svenskt jordbruk är i och med EU-anslutningen i en hårdarekonkurrenssituation. Därför behöver kompetensen på destörre jordbruken höjas. Ett första steg i denna utveckling börvara att förlänga lantmästarutbildningarna till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om längre lantmästarutbildningar.
mot · GL02Jo605 · 1997-10-06 00:00:00 — Skoglig forskning, utveckling och utbildning i Skogsnäringen har stor betydelse för . IGötaland står skogen för av Sverigesskogsbruksvärde. De statliga forskningsresurser som satsasinom området uppgår emellertid till . Dettaär klart otillräckligt och samma sak gäller hela det skogligautbildningsutbudet.I rapporten harföreträdare för skogsnäringen gemensamt kommit fram till vilka satsningarsom erfordras för att utveckla näringen i . Skogsnäringen har därföreträtts av skogsföretagen samt intresseorganisationenSåg i Syd. Studien har genomförts med ekonomiskt stöd från länsstyrelsernai , , , , , ,, samt län.I rapporten pekas på behovet av insatser vad gäller utbildning, forskningoch utveckling som rör såväl skogens tillväxt som industrins produktions-teknik. I rapporten betonas att skoglig och skogsindustriell forskning skallbedrivas i och att den beaktar det sydsvenska skogsbrukets särartfrån såväl produktions- som miljösynpunkt. I utredningen fastslås också bör bygga vidare på och ytterligare stimulera befintliga institutioner ochutveckla samarbetet genom ett formaliserat nätverksbyggande.Vi vill för vår del understryka vad som sagts i ovannämnda rapport. Vi troratt satsningarna på ett positivt sätt kan leda till en ökad samverkan och ettbättre utnyttjande av befintliga resurser. Genom samverkan och samarbetemellan branschens parter och i regionen befintliga högskolor och universitetsamt forsknings- och branschcentrum kan hela skogs- och träbranschen iGötaland utvecklas på ett för regionen värdefullt sätt.Vi är naturligtvis särskilt angelägna om att peka på somlämpligt lokaliseringslän för såväl forskning som utbildning på det skogligaområdet. Här finns skogen (av länets yta är täckt av skog). Härfinns skogsindustrierna (pappersbruk och sågverk). Här finns forskningenoch utbildningen (, Skogsindustrins utbildningscentrum iMarkaryd och skogsskolan i ). Och här finns skogsföretaget . Här finns kort sagt den bästa tänkbara miljö för en kraftfullsatsning på skoglig forskning, utveckling och utbildning. Vi föreslår att ensådan satsning sker. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skoglig forskning, utveckling och utbildning i .