mot · GL02So643 · 1997-10-06 00:00:00 — Utifrån regeringens proposition 84/85:181 beslutade 1985 att anta det hälsopolitiska dokumentet Hälsa åt alla som WHO utarbetat och som också 32 andra stater i undertecknat 1984. I artikel 17 förband sig de undertecknande staterna att minska alkoholkonsumtionen med fram , med konsumtionen 1980 som bastal. utarbetade ett idéprogram för att effektuera beslut, som även togs in i socialutskottets betänkande 89/90:SoU2, att skulle minska sin alkoholkonsumtion som 1980 var 6,72 lit/inv. ren alkohol (alla invånare ) till /inv. 1992 följdes detta beslut upp av European Alcohol Action Plan, som utarbetats av WHO för de 33 europeiska staterna, och som antog dessa riktlinjer till följd av beslutet . anordnade WHO en konferens för att följa upp beslutet . Då konstaterade man: att det finns en bestämd relation mellan en stats alkoholkonsumtion och skadeverkningarna, att det av tillgängliga data framgick att 21 av 40 stater hade fått en ökning av konsumtionen, antingen , eller i den senare delen av perioden, 198493, att en betydande del av befolkningen, , överskrider den konsumtion som är den lägsta gränsen för att få så få skador som möjligt, per individ och år. stod den franska regeringen som värd för en med 179 officiella delegater från 46 länder, bl.a. dåvarande bitr. socialminister från , samt 92 observatörer i form av forskare, deltagare från folkrörelser, nykterhetsrörelser m.fl. Denna konferens antog enhälligt, i linje med det ursprungliga beslutet , 5 mål och 10 strategiska punkter. Dessa punkter har inte med ett ord berörts i regeringens två senaste budgetpropositioner. 2 länder arbetar med kraft mot 25-procentsmålet Det har pågått en strävan från flera sydeuropeiska länder att minska alkoholkonsumtionen. Till grund för denna strävan ligger bl.a. den franske forskaren banbrytande arbete med att relatera skadeutvecklingen till den totala konsumtionen av alkohol. Hans forskning har sedan den först presenterats granskats och kritiserats av flera välmeriterade forskare, bl.a. finländaren , som gav modellen en bättre teoretisk bas. medverkade Bruun i boken , som redigerats av professor , , tillsammans med ytterligare 16 av världens mest meriterade alkoholforskare. Bokens budskap är att forskarna, efter att ha studerat praktiskt taget all seriös forskning i världen, kunde konstatera att de restriktiva instrument har använt sig av har varit framgångsrika även i andra länder, som t.ex. restriktiv hållning till serveringstillståndens antal och formerna för servering, reklam och rattfyllerilagstiftning. har gått från en alkoholkonsumtion på 16,1 lit/inv och år till 12,1 lit/inv. Även har minskat sin konsumtion med . däremot, som bedrivit en liberal alkoholpolitik, har fått en ökning från /inv 1980 till /inv 1990. Ökningen har fortsatt . För del innebär detta en tredubbling av levercirrosen för ungdomar och medelålders män. I levnadsstatistiken för har sjunkit från 5:e plats till 21:a plats. Den danska regeringen har i egna undersökningar kunnat konstatera att konsumtionen av alkohol och tobak orsakat en betydande del av denna utveckling. håller på att skärpa sin lagstiftning och stödet till primär prevention. beslöt 1976 att fr.o.m. inte sälja mellanöl eller starkare alkoholhaltiga drycker på annat sätt än via Systembolaget. Därefter genomfördes i linje med förslag en mängd restriktiva åtgärder, som kombinerades med aktiva insatser för primär prevention och hälsoupplysning. Det infördes lördagsstängning, som permanentades efter en vetenskaplig utvärdering som gett positiva resultat. I samverkan med folkrörelserna och myndigheterna har det genomförts en kampanj för att få bort svartspriten, som också gav gott resultat, och en mängd projekt startades upp, t.ex. . Detta sammantaget gjorde att sänkte sin konsumtion från /inv 1976 till 6,01 lit/inv 1984. har konsumtionen pendlat mellan /inv och de /inv som rapporterats . Räknat just mellan nuläget (1996) och 1980, som var utgångspunkten för WHO:s mål, har minskat den totala alkoholkonsumtionen då konsumtionen var 6,72 lit/inv. Det är alltså långt från 25-procentsmålet och de /inv som uppsattes som mål 1985. Till den stagnation som rått har en kraftig ökning av ölkonsumtionen bidragit, som överstiger nivån för sista mellanölsåret. 1976 drack svensken () starköl, mellanöl och folköl med en sammanlagd alkoholmängd av . Motsvarande siffra är . Den omfattande ölkonsumtionen är en internationell trend, till följd av en medveten marknadsföringskampanj från alkoholindustrin. Trenden har lett till att vindrickande länder som och nu kraftigt har höjt sin ölkonsumtion, inte minst bland ungdomar. De har också tillägnat sig den nordeuropeiska dryckesseden när det gäller att berusa sig, något som oroar ledande socialt ansvariga politiker i dessa länder. 4 Beslutsamhet och god vilja! gjorde en god start med en minskning av konsumtionen , men har alltså stått och stampat . Sedan ett flertal restriktiva instrument har tagits bort monopolet för export, import och grossisthandel, förbudet mot alkohol på hotellrum har inga restriktiva åtgärder vidtagits. De många förslag som den parlamentariska alkoholkommissionen lämnade har regeringen lämnat utan åtgärd. Inga åtgärder överhuvudtaget är aviserade av regeringen. är det hög tid att ta krafttag för att sänka den totala alkoholkonsumtionen. Konsumtionen ligger f.n. farligt nära en tendens att återigen öka. Detta kan leda till samma destruktiva utveckling som i . Själva folkhälsan står på spel. Kunde med beslutsamhet och god vilja minska konsumtionen , kan vi också med beslutsamhet och god vilja utnyttja av till att få en kraftigt sjunkande trend. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fullfölja den restriktiva alkoholpolitiken för att minska alkoholkonsumtionen . Skånberg (kd)