mot · GL02U210 · 1997-10-06 00:00:00 — Detta skall ske som denfria rrligheten fr personer realiseras och i takt med att EU utvecklar engemensam och geners asyl- och flyktingpolitik.Centerpartiet anser att EU br utnyttja de mjligheter frdraget ger attsamverka i humanitra uppdrag, rddningsinsatser, krishantering ochfredsbevarande insatser, i de fall utvecklingen i vr omvrld s krver.Vsteuropeiska unionen, VEU, br i vissa fall kunna anvndas fr attgenomfra EU:s beslut. En sdan aktion krver emellertid mandat frn FNeller , och alla medlemsstater som deltar, ocks observatrslnder somSverige, skall fullt ut kunna medverka i planering och beslutsfattande.Sverige skall inte bli fullvrdig medlem av VEU och skall motsttasig eventuella frslag som innebr nrmare institutionella frbindelsermellan EU och VEU syftande till ett infrlivande av VEU i EU.Centerpartiet ser med tillfredsstllelse p det nya instrument, "ensamordnad sysselsttningsstrategi", som lggs fast genom Amsterdam-frdraget. EU kan bidra till kampen mot arbetslsheten genom attkomplettera medlemsstaternas insatser.Under de nrmaste ren mste EU-samarbetets institutioner reformeras,annars eroderar det folkliga stdet fr EU-tanken ytterligare. En helt nyppenhetskultur mste genomsyra verksamheten, arbetsorganisation ochlneniver mste ses ver, ansvar och befogenheter mste kunnadecentraliseras i organisationen och flyttas utanfr EU-institutionerna. EUmste i hgre grad nyttja de resurser som finns i fristende organ, nationellamyndigheter och enskilda organisationer. Subsidiaritetsprincipen, som nuerhllit en starkare stllning i frdraget, mste styra EU:s agerande. Under denrmaste ren br EU ta nya initiativ fr att frmja subregionalt samarbeteoch interregionalt samarbete samt strka regionernas roll i . Vad somovan anfrts om verksamheten inom Europeiska unionen br ges regeringentill knna.4.3 Nato, PFF och EAPRGrundlggande fr en alleuropeisk skerhetsordning - i enlighet medParisstadgan - r respekten och stdet fr varje lands egnaskerhetspolitiska val. Varje land har rtt att ndra sinaskerhetsarrangemang och t.ex. intrda i en militrallians. Nr lnder frsina skerhetspolitiska ml tillgodosedda, utan att skerheten inskrnksfr andra, kar skerheten och stabiliteten i som helhet.Militr alliansfrihet r den ram som bst frmr tillgodose svenskaskerhetspolitiska intressen. Rtt utnyttjad kan den svenska militraalliansfriheten vara en stor tillgng i byggandet av en gemensam europeiskfredsordning. Vr militra alliansfrihet minskar inte vr frpliktelse att fraen aktiv uttriktad skerhetsfrmjande politik.Ett svenskt medlemskap i skulle inte ka vrt lands skerhet ellerfrbttra vr handlingsfrihet att utveckla vrt samhlle. Ett svenskt Nato-medlemskap skulle inte heller frbttra stabiliteten i vr omgivning.Utvecklingen av en europeisk fredsordning tvingar istllet fram enomfattande frndring av Nato:s roll vilket gr det n mindre motiverat attaktualisera frgan om ett svenskt medlemskap.Sverige br mot denna bakgrund kunna samarbeta med Nato p allaomrden utom de som rr frsvaret av vrt eget territorium eller vad gllerkravet p msesidiga frsvarsgarantier. Samarbetslinjen r sjlvklar eftersomden gagnar svl vr egen skerhet som skerheten i vrt nromrde och iEuropa som helhet. mste grnslinjerna fr samarbetet hllastydliga.Det instiftade Euroatlantiska partnerskapsrdet (EAPR) kan bli enviktig mtesplats fr planering och samordning av bland annatinternationella insatser. br medverka till att utveckla samarbetetmellan Nato och militrt alliansfria lnder inom EAPR. EAPR br kunnavara ett viktigt forum fr konsultationer mellan alliansfria och alliansbundnalnder samt fungera som koordinator fr samarbetet inom Partnerskap frfred (PFF).Sverige br aktivt driva p fr att frdjupa det skerhetsfrmjande civilasamarbetet inom PFF och fr att ka frmgan att samverka mellan civilaoch militra enheter. Samarbetet inom Partnerskap fr fred spelar en viktigroll fr avspnningen ven i stersjregionen. Denna form av utkatsamarbete innebr att den skerhetspolitiska stabiliteten i omrdet utvecklas.Centerpartiet stdjer anstrngningarna att f med fullt ut ivningsverksamheten inom PFF.Vad som ovan anfrts om militra alliansfrihet och samarbetemed Nato br ges regeringen till knna.5 Samarbete i nromrdet5.1 NordenMellan de nordiska lnderna har det alltid funnits en speciell knsla avsamhrighet, mycket beroende p den geografiska nrheten men ocksp grund av historiska och kulturella band. 1997 firassexhundrarsminnet av stadfstande, ngot somillustrerar det nordiska samarbetets lnga historia.Det nordiska samarbetet bygger p en vrdegemenskap som har sittfrmsta uttryck i en kulturell och sprklig gemenskap. I den folkligafrankringen har den nordiska samarbetstanken sin verlgsna styrka.Frivilligorganisationerna bildar den breda folkliga basen fr somsamarbetsomrde.Uppgifterna fr det nordiska samarbetet vidgades genom murens fall.Central- och steuropas frigrelse frn den kommunistiska diktaturen banarvgen fr en ny tid av samarbete i norra . , ochLitauens frigrelse och sjlvstndighet samt upplsning gavNorden ett nromrde med nya mjligheter: att bygga och frdjupasamarbetet runt stersjn och i Barentsregionen.Frndringarna i berrde inte bara den stra delen. Under brjanav nittiotalet pbrjade EG-lnderna en egen reformprocess med syfte attfrdjupa samarbetet. Parallellt skedde ett nrmande mellan Eftalnderna ochEG. Resultatet blev ena sidan Maastrichtfrdraget och bildandet av EU ochsom ett resultat av integrationen EG/EU och Efta upprttades EES-avtalet.Nu stlldes nya krav p att anpassa samnordisk verksamhet till de nyaspelregler som innebar.Eftersom de nordiska lnderna valde olika former fr samverkan med EUinleddes ett intensivt versynsarbete p nordiskt plan. Det nordiskasamarbetet stlldes infr uppgiften att hlla samman den nordiska identiteten,den nordiska modellen och den nordiska sammanhllningen ocks med trelnder inne i respektive tv utanfr unionen, med tv sjlvstyrande omrdenutanfr och ett inom EU, men alla med starka intressen att flja och kunnapverka EU:s dagordning.Nordiska rdets organisation har anpassats till de nya arbetsuppgifterna.De tre utskotten, fr det traditionella nordiska samarbetet,, fr samverkan med andra i vr del av , ochEuropautskottet fr att hantera den nordisk-europeiska dimensionen, EU-EES, markerar detta. Det nordiska samarbetet r reformerat och vl rustat fratt mta framtidens krav.Centerpartiet r en av de ivrigaste fresprkarna fr ett utvidgat nordisktsamarbete. Det nordiska samarbetet, inom Nordiska rdets ram, kan i vissadelar tjna som frebild fr ett utvecklat samarbete runt stersjn.Erfarenheterna av den nordiska passfriheten samt den naturliga nrheten ochutbytet mellan folken i de nordiska lnderna r mycket goda. Genom avtaletmellan Nordiska rdet och den baltiska frsamlingen lggs grunden fr ettfrdjupat samarbete p parlamentarisk niv. Det finns anledning frNordiska ministerrdet att vervga hur det p motsvarande stt kan bildanav fr att stdja de baltiska regeringarna i deras arbete att frberedalagstiftning och institutioner fr medlemskap i redovisar i propositionen mycket kortfattat de omrden somSverige avser att prioritera som ordfrandeland fr Nordiska ministerrdetunder 1998. Det r betecknande att regeringen knner sig manad att ppekaatt ordfrandeskapet skall utvas aktivt. vill se ett frstrktsvenskt engagemang fr det nordiska samarbetet.Regeringen br som ordfrande verka fr att det befintliga nordiskasamarbetet ges ny kraft. Mycket terstr att gra i syfte att frstrka dennordiska hemmamarknaden, strka den ekonomiska sammanhllningen ochden sociala och kulturella samhrigheten. Det r positivt att regeringenframhller att koordineringen av EU/EES-frgor behver utvecklas och attresultaten frn skall frverkligas i nra kontaktmellan de nordiska lnderna. Istllet fr att se de nordiska positionerna i FN,, , Arktiska rdet, Barentsrdet, stersjsamarbetet etc. sommjligheter till nordisk samverkan riktar regeringen intresset motmjligheterna att begrnsa samarbetet. anser att somordfrandeland, utver vad regeringen anfrt, mste prioritera samarbetetmed nromrden, samfllda nordiska miljinsatser iMurmanskomrdet och det samfllda resursmssiga stdet till de baltiskalndernas integrationsprocess i EU.Regeringen avser heller inte att ka informationsinsatserna i samband medordfrandeskapet. ser det som viktigt att det avstts resurser fratt informera om det nordiska samarbetet. Den enda uttriktadeinformationsverksamhet som finns i om och detnordiska samarbetet r Arena . Arena utgr ettkunskapscentrum med informationsmaterial, nordiska tidningar, tidskrifteroch nordiska bcker p originalsprk. Hrutver r ocks Arena ensamlingslokal fr den mngfald av frivilliga nordiska organisationer somfinns i . Arena r sledes en mtesplats dr kontakternamed de frivilliga organisationerna kan utvecklas och informationen om detnordiska samarbetet kan n ut till en bred allmnhet i hela landet. Srskildaresurser fr informationsinsatser om det nordiska samarbetet br drfravsttas . Det kan lmpligen ske genom att 1 500 000 kronorverfrs frn delposten 7 E.2 EU-information till delpost 7 A.2 Nordisktsamarbete. Detta br ges regeringen till knna.Centerpartiet anser att regeringen skall bedriva de fortsatta frberedelsernainfr det svenska ordfrandeskapet i Nordiska ministerrdet i nra samarbetemed . anser att regeringen under hsten br finnaarbetsformer s att kan gras delaktig i frberedelsearbetet.Vad som ovan anfrts om det nordiska samarbetet och om frberedelsernainfr det svenska ordfrandeskapet i Nordiska ministerrdet br gesregeringen till knna.5.2 BarentsregionenUtbyte och handel har mycket gamla anor i . De frstasom upprttade kontakterna i st-vstlig riktning var urbefolkningarna:samer och nenetser. Bland annat bidrog de likartade frutsttningarna frrennring till att knyta samman omrdet. Frn Bod i vst tillArkhangelsk i st utvecklades frn medeltiden och fram till detta sekelomfattande handels- och kulturfrbindelser.Den ryska revolutionen stngde grnsen mellan den nordiska och denryska delen av . Den livliga handeln med avstannade.Handels- och kontaktvgarna vreds frn en st-vstlig riktning till en nord-sydlig. Andra vrldskriget och det cementerade grnsen motRyssland. Den enda kontakt som upprtthlls var i stort sett samernasnaturliga kontakter ver grnserna. Det skulle drja nda fram till brjan av1990-talet innan man ter kunde tala om en fungerande region i omrdet. brjar ter handeln och utbytet inom regionen att ta fart. Nyatransportvgar upprttas och samarbetsformer utvecklas.Barentsregionen bestr av de ln (eller motsvarande) i som liggernorr om eller genomkorsas av . Regionen omfattar drmedNordlands, Troms och Finmarks fylken i , ln i ,ln i , och oblast, Nenetsautonoma okrug samt republiken i . Geografiskt utgrBarentsregionen en naturlig frbindelse mellan de nordliga delarna avEuropa och . Regionen r stor,en yta nstan tre gnger s stor som . I regionen bor cirka 4,4miljoner mnniskor. r regionens i srklass strsta stad med drygt400 000 invnare.Barentsregionen r ett av rikaste omrden med stora tillgngar avbland annat skog, fisk, malm, , olja och gas. De kulturellatraditionerna r mycket starka, frmst genom de urfolk och minoriteter sombor i omrdet.Regionen kan komma att f en mycket stor betydelse fr utvecklingen i vrvrldsdel under frutsttning att omrdet fortstter att utvecklas positivt vadgller ekonomi, demokrati och allmn stabilitet. En utvecklad Barentsregionkan komma att frndra bilden av de norra delarna av , inklusiveSverige. I stllet fr att uppfattas som ett omrde i periferin kantyngdpunkten flyttas nr det blir tydligt att r ett centraltomrde fr bland annat stora delar av naturtillgngar.Tyvrr finns det inte bara mycket omfattande naturtillgngar iBarentsomrdet. Regionen utgr dessutom det kanske mest miljfrorenadeomrdet i hela . De senaste ren har vi kunnat konstatera attvstvrldens insatser i frmst koncentrerats till deomrden som ligger nrmast strsta befolkningscentra. Om inteanstrngningarna kar vad gller miljfrbttrande insatser i Barentsregionenriskerar vi att f uppleva en ytterligare frvrrad miljtragedi.I Barentsomrdet finns ocks en av vrldens strsta koncentrationer avradioaktivt avfall, samt ett stort antal uttjnta krnreaktorer som vergivitseller bevaras under miserabla frhllanden. Om det radioaktiva avfallet iBarentsregionen skulle frvaras i enlighet med svenska krav, vilka man intekan veta om ens de r tillrckliga, skulle kostnaderna enbart fromhndertagande av radioaktivt avfall p Kolahalvn uppg till . gr i detta sammanhang en storinsats genom att koordinera insatserna fr Barentsomrdet och har venbidragit till miljinvesteringar i regionen.P den regionala nivn har ett Barentsprogram utarbetats fr ren 1994-1999. Programmet beskriver 74 mer eller mindre konkreta projekt, vilka rkostnadsberknade till . ven om programmet rmultilateralt till sin upplggning kan vissa projekt av praktiska sklgenomfras bilateralt. Projekten finansieras bland annat genom andraprogram som r verksamma inom som exempelvis Nordiskaministerrdets nromrdesprogram, EU:s program fr samarbete medOberoende staters samvlde (TACIS) och EU:s regionalpolitiska program frstd till grnsregioner (Interreg II Barents/).Centerpartiet har redan tidigare uppmrksammat behovet av infrastruktur-satsningar i . Partiet har ptalat vikten av att grajrnvgslinjen till , via , komplett. Vi har ockspekat p behovet av en plan fr infrastrukturinvesteringar i Barentsregionen.Detta ger fortsatt giltighet.Det krvs ett kat svenskt engagemang fr miljfrbttringar i den ryskadelen av . I r de finansiella resurserna mycketbegrnsade. Mjligheten att uppfra miljanlggningar baserade pvsterlndska komponenter r sm. Det r drfr angelget att de tgrdersom vidtas fr att frbttra miljn grs p ett s verkningsfullt ochkostnadseffektivt stt som mjligt. Detta frutstter mjligheter att kom-binera teoretisk och praktisk kunskapsverfring. P frsk br drfrmjligheter prvas att svenskt miljbistnd kan ges svl i form av teoretiskkunskapsverfring som investeringar i mindre demonstrationsanlggningarbaserade p svensk miljteknik. Vad som ovan anfrts om svensktmiljbistnd i br ges regeringen till knna.Barentssamarbetet mste till stora delar betecknas som ett fredme vadgller regionalt samarbete. Drivkraften i samarbetet genereras till strstadelen frn den lokala och regionala nivn. br drfr, i strvan efterkad decentralisering och effektivitet, strka regionrdets roll inomBarentssamarbetet.I frdelar staten pengar till de fylken som ingr i Regionkommittn.Dessa fr sedan sjlva besluta hur, och till vilka projekt, de vill anvndapengarna. anser att denna modell ven skall tillmpas i Sverige.Vi frordar att lnsstyrelsen i fr projektfinansiering inomBarentsregionen erhller ur anslaget B1, samarbete medCentral- och steuropa, fr budgetret 1998. Utver detta skall projekt venfortsttningsvis kunna finansieras under utgiftsomrde 7, med medel ur dens kallade stersjfonden samt i kad utstrckning med medel frn EU:sTACIS- och Interreg-program. Vad som ovan anfrts om std till regionalprojektfinansiering br ges regeringen till knna.5.3 Samarbete runt stersjnEtt frtroendefullt samarbete i stersj- och skaparfrutsttningar fr positiva beroenden. Dessa bidrar till att kaskerheten och stabiliteten i . Det r drfr angelget att, genomkad handel, frbttrade kommunikationer, samarbete mot organiseradkriminalitet och miljfrstring, satsningar p utbildnings- och kul-tursamarbete samt turism, knyta regionens lnder nrmare varandra. Inteminst viktigt r att utveckla samarbetet p regional och lokal niv samtmellan folkrrelser, andra organisationer och enskilda. Det r viktigt attden regionala samhrigheten inkluderar den europeiska delen avRyssland. Ett EU-medlemskap fr de baltiska lnderna och bidrartill kat samarbete och stabilitet i stersjregionen.Riksdagen har p initiativ av regeringen och genom"stersjmiljarden" erbjudit nya mjligheter till samverkan fr fred ochutveckling i stersjregionen. Nrmare 400 miljoner har frdelats tillgemensamma projekt. r vertygat om att denna typ avsubregionala samarbeten bara blir viktigare . stersjsamarbetethar redan inneburit ptagliga frbttringar av svl miljn i och runtstersjn som fr fretagande och mellanfolkliga kontakter.En grundlggande frutsttning fr att underltta handel, investeringar ochresor r att snka den "trskel" som nationsgrnserna utgr. I vntan patt alla lnder runt stersjn blir EU-medlemmar mste grnspassagerunderlttas och den byrkratiska tullkontrollen reformeras. Det r av stortvrde att visumkraven nu avvecklas mellan och de tre baltiskalnderna. br erbjuda fortsatt std till de baltiska lndernas nrmandetill EU p tredjepelaromrdet. Den lngsiktiga mlsttningen mste vara attuppn fri rrlighet fr varor, tjnster, kapital och personer i helastersjregionen. Detta br ges regeringen till knna.stersjregionen utgr en ny och stor marknad i nromrde.Sveriges handel och utlandsinvesteringar i regionen kar kraftigt. Handel harstor betydelse bde fr den ekonomiska utvecklingen och fr att knyta folkennrmare varandra. Genom fler gemensamma projekt mellan nringsliv,offentliga institutioner och stater kan utvecklingen pskyndas. Baltikumkommer att f allt strre strategisk betydelse fr handeln med hela . Ioch med lndernas frigrelse kommer de ter att utgra det naturligatransitomrdet fr handeln med lnderna ster om Baltikum.En utvecklad handel har ocks betydelse fr den sociala, ekonomiska ochdemokratiska utvecklingen i regionens nya demokratier. Om handelnfungerar underlttar det arbetet med att frbttra miljsituationen, kunskaps-och kulturutbytet samt den allmnna ppenheten lnderna emellan.Utvecklingen i stersjregionen kommer att ha direkt inverkan pmjligheterna till tillvxt och nya jobb i . Att sdra stersjn tidigareutgjorde en "vallgrav" mellan st och vst har frsmratutvecklingsmjligheterna i de svenska regioner som ftt utgra grns sterut.Av denna anledning r stersjsamarbetet av srskilt stor betydelse frsydstra , land och . Den ekonomiska tillvxten i de nyademokratierna vntas de nrmaste ren ka mycket kraftigt. 1996 vartillvxten i , i , i 3,8 procentoch i 6 procent.Demokratiseringen r, tillsammans med vergngen tillmarknadsekonomi, de viktigaste frndringarna i de tidigarekommunistdiktaturerna. Alla de baltiska lnderna har under de senaste ren,av olika skl, genomgtt regeringskriser. Det kan konstateras att samtligalnders demokratiska system har klarat av att hantera dessa kriser. Detta frdock inte leda till slutsatsen att stdet till demokratiutveckling kanavvecklas.Centerpartiet anser att det r viktigt med fortsatt std fr en frdjupaddemokratisering. Insatserna har inriktats p att bl.a. bygga uppfungerande rttsinstitutioner, utveckla vnortssamarbetet, ka jmstlldheten,underltta samspelet mellan den politiska nivn och frvaltningsnivn samtp att utbilda medborgarna i samhllsfrgor. Ett problem r emellertid attsvenskt bistnd i alltfr hg grad formats som ett samarbete p central nivmellan regeringar och nationella myndigheter. anser att enstrre andel av det svenska stdet till de baltiska lnderna br kanaliserasmellan myndigheter p regional och lokal niv. SIDA konstaterar i sin egenutvrdering av det svenska stdet till vnortssamarbete fljande:"Den viktigaste erfarenheten av vnortsprogrammet r att en kombinationav engagerade personer p bda sidor, de relativt sm beloppen till varjeprojekt och den s k 'botten-upp-modellen' i en gemensam beslutsprocess rett mycket livskraftigt alternativ till en mer traditionell, exportorienteradmodell." Vad som ovan anfrts om att en strre andel av stdet till debaltiska lnderna br kanaliseras via myndigheter p regional och lokal nivbr ges regeringen till knna.Vnortsverksamheten har det bytt karaktr. Utbytetfungerar ofta som avstamp fr ett kommersiellt eller projektinriktatsamarbete inom en rad verksamhetsomrden. Regeringen br ha sommlsttning att ka antalet kommuner och landsting som bedriver frdjupatvnortssamarbete i stersjregionen och avdela resurser fr detta.Centerpartiet vill srskilt framhlla insatser fr att stdja uppbyggnaden avlokalt och regionalt sjlvstyre i de baltiska lnderna. Det r en omstndligprocess att g frn ett system med centralstyrda lokala frvaltningar somadministrerar nationella beslut till verkligt sjlvstyre med lokalt ochregionaltvalda fretrdare. Dessa nya kommunala och regionala frvaltningar lider enenorm brist p resurser, svl ekonomiska som kompetensmssiga. Svenskakommuner och landsting skulle kunna spela en utomordentligt viktig roll fratt utveckla hlso- och sjukvrden, tandvrden, barnomsorgs- och skol-verksamheten, den kommunala och regionala plan-, milj- och byggverk-samheten etc.SIDA har anslagit fr projekt somsvenska kommuner bedriver tillsammans med vnortskommuner p andrasidan stersjn. Denna typ av resurser str inte till frfogande frlandstingen, trots att behoven av materiel och kunnande, exempelvis inomtandvrden och mentalvrden, r vl dokumenterade. anser attresurser ur anslaget B, Samarbete med , br kunnadisponeras fr samarbetsprojekt mellan svenska landsting och deras lokalaoch regionala motsvarigheter i de baltiska lnderna. anserdessutom att svenska tandlkar- och lkarhgskolor och landsting br gesstd fr praktik- och utbildningsverksamhet i de baltiska lnderna ochsamma mjlighet att ta emot baltiska studenter vid dessa utbildningar iSverige. Detta br regeringen ges till knna.Den omfattande byrkrati som knnetecknar den svenska hanteringen avEU:s strukturfondsmedel har utsatts fr en frdande kritik. Kommuner ochlandsting som sker samarbetsprojekt i stersjregionen hindras i sinaambitioner av den svenska byrkratin. Det r betecknande att ngot Interreg-program fr stersjregionen nnu inte kunnat realiseras. Regeringen brskyndsamt se ver den nationella administrationen av EU:s strukturfonder.Ett annat stort problem r att EU:s bistndsprogram PHARE och TACIS rs sektororienterade att de i mnga fall blir omjliga att nyttja fr ett brettsamarbete p och regional niv. Dessutom r resurserna inom dehorisontella programmen fr bland annat vnortssamarbete, somadministreras av kommissionen, alltfr knappt tilltagna, vilket gr att mngagoda projekt inte kan realiseras.Centerpartiet ser det som alarmerande att fresprkaren minskning av resurserna fr de horisontella stdprogrammen. Ett exempelp detta r stdet till vnortsverksamhet (Twinning) som fresls mer nhalveras i kommande rs budget. Frra ret fick fjorton svenska kommuner -och i r kanske dubbelt s mnga - std fr att utveckla sittvnortssamarbete, framfr allt med de baltiska staterna. En minskning avanslaget skulle innebra ett hrt slag fr en smskalig verksamhet av storbetydelse fr kommuner.Centerpartiet anser det vara hg tid fr att agera infr stundandefrhandlingar om gemenskapsbudgeten fr . brverka fr en offensiv gemensam regionalpolitik inom EU som syftar till attgra perifert belgna omrden lngsiktigt brkraftiga och som srskilt tarfasta p grnsregionalt samarbete i unionens ytteromrden. Det r viktigt attSverige i detta sammanhang fr gehr fr en inom EU gemensamstersjpolitik dr stersjregionen ses som ett integrerat omrde i behov aven integrerad politik. Vad som ovan anfrts om hanteringen av EU:sstrukturfonder, behovet av program fr vnortssamarbete och horisontelltsamarbete samt behovet av en offensiv gemensam regionalpolitik br gesregeringen till knna.Centerpartiet vill srskilt betona folkrrelsernas betydelse fr det friaorganisationslivet. Studiecirklar var det idburna arbetets drivhus i sambandmed demokratins genombrott i de nordiska lnderna. Det finns all anledningatt i utbytet med ven fortsttningsvis ta tillvara dekunskaper som finns i svenska studiefrbund. De br ges fortsattamjligheter till statligt std fr detta arbete, ett std som ocks mste inne-fatta mjligheten fr enskilda organisationer att f std till fraktkostnader.Ocks det arbete och det utbyte som frsamlingar bedriverr av stor betydelse fr de mellanfolkliga kontakterna. I de fornakommunistdiktaturerna runt stersjn r partiarbete fortfarande fraktat avmnga mnniskor p grund av alla r med partidiktatur. Den del av stdet tilldemokratiutveckling, som utbetalas till de svenska riksdagspartierna frstd till partisystemet i st- och , fyller i detta sammanhang enviktigt uppgift.