mot · GL02So644 · 1997-10-06 00:00:00 — slår vakt om den restriktiva alkoholpolitiken baserad på Systembolagets detaljhandelsmonopol och alkoholskatten som metod för att hålla alkoholkonsumtionen nere. Vi slår också vakt om den mycket restriktiva narkotikapolitiken. I kommer narkotikan aldrig att legaliseras. Tobakens skadeverkningar blir i takt med forskningens utveckling alltmer kända. Det är viktigt att vi upprätthåller 18-årsgränsen för köp av tobak, bekämpar smugglingen och intensifierar informationen om tobaken i skolor, mödrahälsovård o s v. Systembolaget bör kunna få möjlighet att överklaga beslut så att den s k alkoläsken kan försvinna ur systembolagets sortiment. Det behövs en kvalitativ utvärdering av behandlingsvården av narkomaner. Samarbetet inom EU mot narkotikan måste intensifieras. Det är också viktigt att uppmärksamma problemen kring missbruk av läkemedelspreparat, dopningsmedel och problemet med spelberoende. Drogberoende innebär att missbrukaren upphäver sin egen frihet som han/hon i de flesta fall även skadar andra människor, sin familj eller andra anhöriga. Därutöver uppstår en stor kostnad för samhällskollektivet p g a missbruket. Den enskilde människans frihet har alltid begränsningar. Enligt en liberal syn ska inte människan kunna upphäva sin egen frihet eller skada andra människors frihet. Liberalismen och humanismen bygger också på en människosyn och en moral som säger att människor har ett ansvar, inte bara för sig själva, utan även för varandra. Ur detta grundläggande etiska ställningstagande växer ett socialt patos som innebär att människor genom vardagshandlingar eller genom olika välfärdsinrättningar och lagstiftning strävar efter att hjälpa varandra. Liberaler har alltid insett att friheten är begränsad och att människans sociala ansvar för sig själv och sina medmänniskor är en omständighet som inskränker en annars ohämmad personlig frihet. Häri återfinns den ideologiska grunden för en restriktiv politik mot droger. tog ett beslut om narkotikapolitiken där tydligt uttalade att man vidhåller sin tidigare inställning att målet för den svenska narkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafritt samhälle. När det gäller alkoholpolitiken och tobakspolitiken råder också stor politisk enighet om att man måste minska skadeverkningarna av de båda produkterna men när det gäller metoderna att nå målet finns vissa skillnader mellan partierna. Också när det gäller dopning, läkemedelsberoende och spelberoende har tagit beslut för att komma till rätta med dessa problem. Men steget från riksdagsbeslut till konkret handling är stort. gäller det att förankra politiken hos människorna ute i samhället. Det kräver ett aktivt opinions- och informationsarbete på en rad nivåer av såväl professionella som frivilliga, ett arbete som måste nå alla grupper i samhället. 3 Varför utvecklas beroende och missbruk Modern forskning börjar nu kunna ge svaret på frågan varför en del människor utvecklar beroende till och missbruk av ämnen som narkotika, alkohol, tobak och vissa läkemedel. I hjärnans innersta finns en grupp hjärnceller som brukar kallas hjärnans belöningssystem. Det tillhör den allra äldsta delen av vår hjärna. Detta system är väsentligt för vår förmåga till motivation. Det får oss att äta, dricka, ha sex. Det ligger bakom vår drivkraft och livsvilja. När hjärncellerna i belöningssystemet aktiveras utsöndrar det ett signalämne, dopamin, som är nödvändigt för att hjärnceller skall kunna kommunicera med varandra. Alkohol, nikotin, kokain, amfetamin och heroin har alla det gemensamt att de ökar utsöndringen av dopamin i hjärnans belöningssystem och utlöser då en känsla av belöning. De olika drogerna ökar utsöndringen av dopamin på olika sätt men slutresultatet blir detsamma, förhöjd mängd dopamin. Alkohol skiljer sig från de övriga genom att det påverkar också andra signalämnen som normalt finns i hjärnan. Dessa droger har en annan sak gemensamt och det är att många försöksdjur, t ex råttor, kan bli beroende av dem. De olika drogerna har också det gemensamt att de gör belöningssystemet mer och mer känsligt ju mer man använder drogen. Det är sannolikt denna ökade känslighet som orsakar själva beroendet. Till detta kommer att nikotin, alkohol, kokain, amfetamin och morfin vart och ett för sig kan göra systemet känsligare för vart och ett av de andra ämnena. Det innebär att den som röker har lättare att bli alkoholist, att den som brukar alkohol oftare fastnar för heroin, de flesta narkotikamissbrukare har börjat med tobaksrökning osv. Mycket talar för att tvångsmässigt spelande och ätstörningar kan förklaras av störningar i samma belöningssystem. Vad man också vet är att hjärnan blir mera känslig för de här drogerna om det redan finns höga halter av stresshormonet cortisol. Stressade personer är därför i ökad risk för att hamna i ett beroende. När man använt droger förändras nervcellerna i belöningssystemet med resultat att suget efter drogen stannar kvar mycket länge efter det att brukaren har slutat, i värsta fall hela livet. Till detta kommer de abstinenssymtom som infinner sig efter en tids missbruk och som beror på att halten av olika signalsubstanser sjunker när drogen går ur kroppen. Det finns forskning som tyder på att också ärftliga faktorer kan spela roll för benägenheten att utveckla beroende. Det kan vidare inte uteslutas att drogmissbruk hos modern kan medföra förändringar i fostrets hjärna och påverka känsligheten för olika droger och läkemedel när barnet når vuxen ålder. En viktig del av behandlingen av beroendetillstånd är därför att försöka återställa de rubbade belöningssystemen till deras normala nivå men här har forskningen inte kommit så långt att resultaten kan omsättas i praktiskt behandlingsarbete. Denna kunskap visar vilken ofrihet man hamnar i om man utvecklar ett drogberoende. Drogen tar makten över viljan. Vi måste därför driva en drogpolitik som förebygger att människor utvecklar ett beroende eller missbruk och som möjliggör effektiv behandling och rehabilitering av dem som blivit beroende. Givetvis ger dessa biologiska faktorer inte hela förklaringen till varför ett beroende av en drog utvecklas och befästs. De biologiska förklaringarna är begränsade till en nivå. Som på de flesta andra områden av mänsklig aktivitet samspelar den mänskliga organismens biologi med den omgivande sociala och kulturella miljön. Vi vet exempelvis att vissa sociala problem, såsom arbetslöshet, eller andra sociala stigmatiseringsprocesser skapar en större mottaglighet för drogberoende, d v s drogmissbruk tenderar att öka med tillväxten av sociala problem. Det som brukar kallas det sociala arvet är också en väsentlig del av en heltäckande förklaringsmodell för drogberoende. anser att tobaksbruket skall motverkas genom höga tobaksskatter, upplysning, opinionsbildning och genom att värna rätten att slippa tobaksrök. Eftersom tobak i flera fall tycks vara inkörsporten till annat missbruk är det särskilt viktigt att förebygga att unga människor börjar röka. Också av en rad andra hälsoskäl är det viktigt med tobaksprevention. Rökning ökar risken (i vissa fall tio till tjugo gånger) för ett fyrtiotal olika sjukdomar. I orsakades 1995 mer än 7 000 förtidsdödsfall av rökning vilket är av alla dödsfall bland män och bland kvinnor. Medan rökning bland vuxna minskar tycks ungdomens tobaksvanor inte ha genomgått några större förändringar. Andelen rökare bland elever i årskurs 9 är högre än . Särskilt oroande är det att så många unga kvinnor röker i åldersgruppen medan motsvarande siffra för män är . Kvinnor tycks nämligen vara mer känsliga än män för tobakens skadeverkningar. Bland dem som får lungcancer är majoriteten kvinnor. Beroendet av nikotin etableras mycket snabbare än man tidigare antagit. Det räcker att man röker ett par paket cigaretter för att ett beroende skall utvecklas. Det ligger bakom att den livs- och läkemedelskontrollerande myndigheten i klassificerat nikotin som en drog i lagens mening. Tobaksbolagen har överklagat beslutet i domstol, men förlorat i första instans. Vad som händer är oklart. Vi anser att nikotin också i borde klassificeras som beroendeframkallande medel. /97 infördes en åldersgräns, , för inköp av tobaksvaror. Det är nu viktigt att följa hur lagen efterlevs för det finns en inte obetydlig risk att vissa handlare fortsätter att sälja tobaksvaror till barn . Uppföljningen av åldersgränsen måste vara en prioriterad uppgift för liksom en uppföljning av tobakslagen i övrigt. Cigarettsmugglingen i har varit av ringa omfattning men rapporterar såväl tullen som olika branschorganisationer att cigarettsmugglingen förefaller att öka kraftigt. Smugglingen har satts i samband med höjningen av den svenska tobaksskatten. Dock har smuggling av cigaretter i andra länder paradoxalt haft mycket liten betydelse för smugglingens omfattning. Att sänka den svenska tobaksskatten torde inte vara någon effektiv väg att bekämpa smugglingen. Här behövs ett intensifierat samarbete mellan tull, skattemyndigheter m.fl. för att ingripa mot denna brottslighet. I har man i en undersökning funnit att var fjärde av ett slumpmässigt urval av tobakshandlare sålde smuggelcigaretter. I den gruppen finns handlare som inte tvekar att sälja tobak till barn och ungdom. Här bör arbeta mer aktivt för att förhindra att detaljhandlare säljer tobaksvaror som saknar föreskrivna varningstexter. kan i egenskap av tillsynsmyndighet beslagta vederbörande handlares hela lager av olagliga cigaretter. 5 Information och kunskapsförmedling Olika slag av lagstiftnings- och regleringsåtgärder är inte ensamma tillräckliga för att minska tobaksbruket. Det krävs metodutveckling och förstärkta resurser för att nå de grupper som röker mest. Det handlar bl.a. om invandrare, unga kvinnor med kort utbildning och låga inkomster. Mycket talar för att åtgärder som skall nå fram till kvinnor måste utformas på ett annat sätt än för män. Särskilt viktigt är det att nå gravida rökande kvinnor med tanke på tobaksbrukets skadliga inverkan på barnet. Stora belopp satsas på information om alkohol och narkotika. Vi anser med tanke på att tobak är en inkörsport till annat missbruk att information om tobak borde få en ökad andel av de medel som läggs på information om andra missbruksmedel. Mödra- och barnhälsovården, förskolan och skolan har en viktig roll i arbetet med att förebygga tobaksdebut. Erfarenheten har visat att skolan axlar den rollen i mycket olika utsträckning i olika delar av landet. Vi anser att det bör göras en kartläggning av hur det tobakspreventiva arbetet bedrivs och att man på basen av en sådan kartläggning utformar ett nationellt tobakspreventivt program. förekommer en omfattande tobaksreklam, främst i form av skyltning vid säljställen. Det rapporteras att återförsäljare använder otillåtna metoder i sin marknadsföring. Också detta bör bli föremål för tillsynsinsatser från . Det har vidare förekommit att lokala restauranginnehavare sänt direktreklam till ungdomar även ungdomar och inbjudit till särskilda klubbkvällar där rökverk utdelats gratis. Vi anser att all direktreklam måste vara förbjuden och stoppas. Den indirekta tobaksreklamen är ett annat problem. har t.ex. inlett ett samarbete med ett skivbolag för att få sitt varumärke exponerat i TV-reklam. Förbud mot såväl direkt som indirekt reklam inom EU kan snart komma att beslutas i form av ett EG-direktiv. I många västländer intensifieras nu arbetet med åtgärder mot tobaksbruket och rökningen minskar nu långsamt i dessa länder. ökar den kraftigt i och i tredje världen. Längst har man kommit i där utvecklingen blivit så pressande för tobaksbolagen att de nu förhandlat fram ett förslag till förlikning som skall godkännas av såväl presidenten som kongressen innan den kan träda i kraft. Uppgörelsen innebär bl.a. en rad kraftiga inskränkningar för marknadsföringen inklusive förbud mot utomhusreklam, gratisutdelningar. automatförsäljning, sponsring av kultur- och idrottsarrangemang, användning av märkesnamn för andra varor än tobak. Dessutom skall bolagen betala ut skadestånd om inte ungdomsrökningen minskat , och med ungefär 80 miljoner USD för varje procentenhet man misslyckats uppnå. Till detta kommer att bolagen skall betala USD under i skadestånd för sjukdomsdrabbade rökare, 1,5 miljarder skall avsättas för massmediekampanjer och andra insatser mot rökning samt 25 miljarder till en särskild folkhälsofond. Den nya regeringen i har visat en skärpt hållning i tobaksfrågor vilken kan förväntas bidra till en skärpt tobakspolitik inom EU. Det direktivförslag om reklamförbud vilket blockerats av en minoritet av medlemsländerna, kan nu komma att genomdrivas. Svensk tobaksindustri verkar aktivt i , och bör där liksom i Öst- och och i tredje världen aktivt stödja dessa länder i arbetet mot tobaksbruk. Likaså bör stödja arbete med att utforma en internationell konvention om arbetet mot tobaken. Den syftar till att få världens regeringar att samarbeta bättre i det internationella tobaksarbetet och undanröja de problem med frihandelsprinciper o.dyl. som f.n. ställer till problem när det t.ex. gäller att stoppa den internationella smugglingen och de transnationella tobaksföretagens globala marknadsföring. En liberal uppfattning om en restriktiv alkoholpolitik innebär ett bibehållet detaljhandelsmonopol för alkohol och en hög skatt på alkoholhaltiga drycker. För att minska alkoholskadorna räcker det inte med åtgärder som är enbart inriktade på det öppna alkoholmissbruket. Även den totala alkoholkonsumtionen måste minska. Det finns övertygande belägg för att en politik som minskar tillgängligheten av alkohol också minskar alkoholkonsumtion och alkoholskador. Huvuddragen i den svenska alkoholpolitiken bör därför ligga fast. EU måste börja betrakta alkoholen som en hälsofråga, inte som ett jordbruksproblem. Offentlig representation med alkohol skall ske under mycket restriktiva former. antogs Europadeklarationen om alkohol vid () europeiska konferens om hälsa, samhälle och alkohol. Vid konferensen uppmanades alla medlemsstater att ha en bred och samordnad alkoholpolitik samt att genomföra handlingsprogram som inom ramen för varje lands särskilda kulturella, sociala, juridiska och ekonomiska förhållanden syftar till att uppnå följande målsättningar. I hemmet, i samhället och på arbetet har alla människor rätt till en tillvaro som är skyddad för olyckor, våld och andra negativa följder av alkoholkonsumtion. Alla människor har från tidig ålder rätt till välgrundad, opartisk information och utbildning om alkoholkonsumtionens konsekvenser för hälsan, familjen och samhället. Alla barn och ungdomar har rätt att växa upp i en miljö som är skyddad alkoholkonsumtionens negativa följder, och som i möjligaste mån är fredad mot marknadsföring av alkoholhaltiga drycker. Alla människor med riskabla eller skadliga alkoholvanor och deras familjemedlemmar har rätt till lätt tillgänglig behandling och vård. Alla människor som inte vill dricka alkohol, eller inte kan det p.g.a. hälsoskäl eller andra skäl, har rätt att fredas mot påtryckningar att dricka samt att stödjas i sitt alkoholfria levnadssätt. Att man i kunde enas om dessa mål har sin grund i att forskning och framgångsrika exempel från olika länder visar att det finns betydande hälsomässiga och ekonomiska vinster att hämta inom den europeiska regionen om man skapar en respekt för alkoholen och dess risker för beroende och andra skadeverkningar samt genomför handlingsprogram för att förebygga alkoholproblem. I har gjorts många studier av alkoholens roll bakom olika sjukdomstillstånd, och alkoholens bidrag till vårdbehov. Siffrorna präglas av en viss osäkerhet men pekar på att andelen högkonsumenter av alkohol inom akutsjukvården i åldrarna ligger på mellan . Den alkoholorsakade vården bedöms ligga mellan . Internationella studier visar resultat på samma nivå. Sjukvårdens kostnad för alkoholens totala samhällskostnad uppskattas till mellan . Alkoholens skadeverkningar kan indelas i två grupper. Den första omfattar skador på olika organ på grund av alkoholens giftiga effekter, den andra alkoholens beteendepåverkande effekter. Alkoholens positiva hälsoeffekter är omtvistade. Den strategi för att minska alkoholskadorna som den alkoholkommission som tillsattes av socialminister föreslog och som följs upp av den nuvarande regeringen har förutsättningar att lyckas om den inte stannar vid ord utan också leder till konkreta insatser. Den inrymmer förstärkning av det förebyggande arbetet bl.a. genom upplysning och opinionsbildning, upprättande av en nationell handlingsplan, regionala och lokala satsningar, årlig rapportering av uppnådda resultat samt upprättande av forskningsprogram och samordning av alkoholstatistiken. måste få en sådan instruktion och sammansättning att den också tar med hälsomässiga synpunkter i sina bedömningar. Systembolagets försäljning av alkoholhaltiga drycker visar en minskning av liter försåld ren alkohol per invånare . Det är spriten som står för minskningen medan vin och öl visar ökning. 1984 gick ölförsäljningen om vinförsäljningen. De geografiska skillnaderna är påtagliga med högst försäljning i och på och lägst i och . I har försäljningen minskat påtagligt sedan inträde i EU. Det sistnämnda hänger givetvis ihop med en ökad gränshandel mellan och . Till detta kommer konsumtionen av olovligen framställd eller införd sprit, s.k. svartsprit. En genomförd utredning har lett fram till slutsatsen att konsumtionen av svartsprit uppgår till av den totala spritdryckskonsumtionen. Vidare kunde visas att konsumenten inte vet vad det är i flaskan och att nästan hälften av alla 16-åringar har druckit svartsprit. 10 Forskning och statistik Forskning och statistik blir allt viktigare i det alkoholpreventiva arbetet. Det behövs mer kunskap om vilka som är riskindivider och bästa sätten att arbeta preventivt. Det behövs statistik över både användning och konsekvenser av alkoholbruk i olika grupper i samhället. Det behövs forskning kring användning och risker med nya alkoholdrycker. Det behövs också mer forskning om alkohol och våld. Vi vet att av våldsverkarna är påverkade av alkohol. Det vi inte vet är varför en del personer blir våldsbenägna under alkoholpåverkan medan alkohol för de flesta människor verkar dämpande. För att tillfredsställa dessa forskningsbehov behövs både kvalificerade forskare och forskningsmedel. Vi anser att en gästforskningsprofessur skulle behöva inrättas vid alkoholforskningscentrum för av . Vi anser också att Systembolagets alkoholforskningsfond som delar ut till alkoholforskning borde höjas till och att dessa pengar främst skulle gå till epidemiologisk och beteendevetenskaplig forskning inom området. Vi anser att det finns goda skäl för att inrätta ett alkoholforskningsinstitut och att det bör inrättas en särskild tjänst för forskning kring kvinnor och alkohol vid detta institut. har fått regeringens uppdrag att leda och samordna en förstärkt förebyggande satsning inom alkohol- och narkotikaområdet. Institutet har utarbetat en nationell handlingsplan med dels en långsiktig strategi, dels ett konkret åtgärdsprogram för de statliga insatserna . Institutet arbetar med förverkligandet av programmet men genom att programmet genom olika regeringsbeslut fått alltmer osäkra budgetramar att utgå ifrån har planering och genomförande ideligen fått ändras. Hälften av personalen har en mycket osäker anställningsform vilket leder till stor rörlighet i gruppen. Detta är otillfredsställande. Budget- och verksamhetsplaneringen måste präglas av långsiktighet och inte tillfälliga satsningar. Otillfredsställande är också att det råder en oklar rollfördelning mellan institutet och regeringens alkoholkommission. Här är det viktigt att dubbelarbete undviks och att inga dubbla signaler sänds ut i samhället om alkoholpolitiska insatser. 12 Barn till missbrukare På de flesta håll i landet finns fortfarande inget att erbjuda barn till missbrukare. Det arbete som bedrivs, erbjuds av olika aktörer som sinsemellan konkurrerar. Inom de flesta verksamheter intar arbetet med barn till missbrukare en undanskymd plats. Det bedrivs ofta i projektform med osäkerhet i finansieringen. Området bollas mellan olika tjänstemän. Vi anser att detta är otillfredsställande och inte i linje med FN:s barnkonventions intentioner. bör få i uppdrag att tillsammans med initiera hur arbetet med barn till missbrukare kan implementeras i olika ordinarie verksamheter inom , skolan och hälso- och sjukvården. Utbildning av olika personalgrupper om dessa barns behov måste komma till stånd. 13 Hälso- och sjukvården Mellan av patientbesöken i primärvården rör sjukdomar som är eller kan vara relaterade till alkoholkonsumtion. Forskningen visar att man med relativt små insatser i primärvården kan åstadkomma en påtaglig reduktion av alkoholkonsumtionen framför allt hos de patienter som konsumerar mest. Insatserna bedöms vara synnerligen kostnadseffektiva, dels med hänsyn till sparade sjukvårdskostnader, dels med hänsyn till vunna levnadsår. Vi anser det väsentligt att dessa insatser måste ges hög prioritet. För att nå detta mål måste utbildningen av hälso- och sjukvårdspersonalen i beroendelära intensifieras. En drogpolicy finns utvecklad på många större företag. Situationen på småföretagen är däremot sämre. Det innebär negativa konsekvenser både för den enskilde och för företaget i form av arbetsbortfall, olycksfallsrisk m.m. Det är därför viktigt att , m fl arbetar för att nå också dessa företag med information och kunskap om alkohol och droger i arbetslivet. Det är viktigt att försäljningen av alkoläsken stoppas. Den har lett till ett ökat missbruk av alkohol bland yngre och i synnerhet unga kvinnor. har inte haft tillfälle att pröva om den svenska alkohollagstiftningen är förenlig med EG-rätten. Det skulle vara olyckligt om nämndens rättstillämpning leder till en uppfattning att beslut som grundar sig på den svenska alkohollagstiftningen är stridande mot EG-rätten utan att har fått möjlighet att tolka den svenska lagstiftningens förenlighet. Vi anser att Systembolaget bör ges möjlighet att kunna överklaga beslut. I det s k Franzén-fallet väntas dom från under denna höst. Vi är övertygade om att domen blir till förmån för Systembolagets detaljhandelsmonopol. Generaladvokatens förslag till dom är behäftat med flera mindre seriösa inslag som att knyta alkoholfrågan till hälsoaspekten med slutsatsen att alkoholkonsumtionen i det perspektivet borde öka (?). Eventuellt kommer domstolsutslaget att resultera i att Systembolaget får behålla sitt detaljhandelsmonopol men blir tvunget att underlätta tillståndsgivningen för partihandel så att fler aktörer kan få tillstånd till handel med Systembolaget. Om kommer fram till en för nuvarande detaljhandelsmonopol negativ slutsats vill vi kraftfullt understryka vikten av att regeringen agerar mycket snabbt för att på andra sätt behålla Systembolagets monopol och därmed den restriktiva alkoholpolitikens kärna. har rapporter kommit om framför allt ungdomar som druckit förorenad etylalkohol eller metanol och därvid blivit mycket sjuka. Även dödsfall har inträffat. En del av denna alkohol är avsedd för andra ändamål och finns lättillgänglig t ex på bensinstationer. Annan alkohol har gjorts tillgänglig på illegal väg. Okunskap hos brukarna om riskerna med dessa alkoholsorter kan ligga bakom det som inträffat. Vi anser att en upplysningskampanj om dessa risker måste genomföras för att förhindra att fler människor drabbas. 18 WHO och alkoholfrågan har under ett flertal år givit ekonomiskt stöd till för dess arbete med utarbetandet av aktionsprogram mot alkohol och stöd till medlemsländerna i deras alkoholpolitiska arbete. Detta stöd ges inte längre bl a beroende på att antagit en policy att inte ge särskilda pengar till löpande verksamhet. WHO har därigenom fått problem med finansieringen av programmet, bl.a. uppdateringen av databasen för alkoholinformation.