mot · GL02Fi206 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:Fi206av m.fl. (m) Innehll1 Sammanfattning1.1 En ekonomi i obalansDen svenska ekonomin r inte i balans. En vikande sysselsttning ochrekordhga niver av arbetslshet hotar det svenska vlstndet ochdrmed medborgarnas personliga vlfrd och sociala trygghet. Denekonomiska utvecklingen frmr inte leva upp till de krav somframtidens krver.Svensk ekonomi har lidit av allvarliga och vxande strukturproblem sedanslutet av . tog sig dessa problemuttryck i snabb inflation och terkommande kostnadskriser samt storaunderskott i budget och bytesbalans. har arbetslshetenstigit till niver som vrt land inte har upplevt sedan 1930-talet.Utvecklingen mot allt hgre skatter och en vikande sysselsttning urholkarvlfrden och mste brytas. Regeringens egen prognos om att den totalaarbetslsheten kommer att vara lika hg nsta r som under mandatperiodensfrsta r 1995 visar att den frda politiken inte rcker till.Den ekonomiska politikens frmsta uppgift r att lgga en stabil grund frSveriges frnyelse. Stabila priser, balans i de offentliga finanserna och envxande privat sektor r ndvndiga frutsttningar fr att bryta de senastedecenniernas stagnation.Kampen fr ny sysselsttning med mlet att avskaffa arbetslsheten somsamhllsproblem r drfr en huvuduppgift fr frnyelsen av Sverige.Hsten 1994 hade arbetslshetskurvan vnt nedt, men den positivautvecklingen brts och den totala arbetslsheten r alltjmt - tre r senare -. Med en annan politik som fullfljt strukturreformerna ivlfrdssystemen och p arbetsmarknaden samt stadkommit denndvndiga saneringen av statsfinanserna genom minskade utgifter i stlletfr hjda skatter skulle sysselsttningen ha varit hgre och arbetslshetenlgre.Den ekonomiska politiken mste nu ta sikte p att eliminera arbetslshetensom ett socialt problem. Detta kan endast uppns genom en politik fr fleroch vxande fretag. Genom ett expansionsfrmjande fretagsklimat skapasfrutsttningar fr fler och nya arbetstillfllen. Det r genom arbete ochfretagande som vlstnd skapas, inte genom hjda skatter och hjda bidrag.De samlade offentliga utgifterna mste minskas fr att balans skall uppn isamhllsekonomin. Saneringen av statsfinanserna mste bygga p envxande skattebas genom fler och nya jobb i nringslivet samt genom lgreoffentliga utgifter fr att uppn lngsiktigt hllbar samhllsekonomisktillvxt.Lgre skatter p arbete, familj och boende kar mjligheterna att frsrjasig sjlv p egna inkomster. Den sociala tryggheten mste bygga p minskatbidragsberoende och en kad kontroll ver den egna ekonomin.De offentliga trygghetssystemen mste frnyas fr att kunna hlla vad delovar och fr att kunna bidra till frnyelse och vlstnd i det svenskasamhllet. Det offentliga mste hushlla med befintliga medel och prioriterade viktigaste uppgifterna inom stat, landsting och kommun.Utbildningens kvalitet mste vara i vrldsklass. Den svenska skolansresurser skerstlls genom en nationell skolpeng som fljer eleven och sombidrar till mngfald, konkurrens och kade kvalitetskrav.1.2 halkar eftertskilliga studier visar att har halkat efter omvrlden sedan1970-talet. Frn att 1970 ha varit ett av vrldens tre rikaste lnderterfinns nu lngt ner p listan med ett vlstnd klart undergenomsnittet fr OECD.De internationella jmfrelserna ger ocks en frhllandevis entydig bildav orsakerna till efterslpning. Vrt lands tillvxtproblemsammanhnger frst och frmst med de hga skatterna och de hgaoffentliga utgifterna samt med en stelbent och alltfr hrt regleradarbetsmarknad.Nr fretagsklimatet i jmfrs med andra lnder r det uppenbartatt det pverkas negativt av frhllandena inom den offentliga sektorn,medan de faktorer som sammanhnger med den enskilda sektornsfunktionsstt r internationellt konkurrenskraftiga.Ekonomins globalisering innebr stora mjligheter fr svenskt nringslivmed dess starka exportinriktning men skrper ocks kraven p att vi frmratt upprtthlla internationellt konkurrenskraftiga institutioner och kanerbjuda en lngsiktigt stabil makroekonomisk milj med lg inflation, rntori niv med omvrlden och vl fungerande marknader.I en vrld med fri handel, fria kapitalrrelser och en allt rrligarearbetsmarknad blir utrymmet fr ett enskilt land med en ppen ekonomi atthlla sig med hgre skatter och strre offentliga utgifter n andra lnder alltmindre. Det land som frsker riskerar kapitalflykt och permanentasvrigheter med att upprtthlla konkurrenskraften.Sveriges frnyelse handlar till stor del om att skapa frutsttningar fr envaraktig ekonomisk tillvxt i paritet med jmfrbara lnder. Ettgrundlggande krav p den ekonomiska politiken r sledes att den bidrar nedvxling av den offentliga sektorns storlek mot i frsta hand normaleuropeisk niv.1.3 Den svenska ekonomin r inte saneradRegeringen gr nu ett stort nummer av att den har uppntt balans istatsfinanserna. Det har ocks skett en vsentlig frstrkning av statensbudgetsaldo. Men bilden r lngt mer sammansatt n den regeringenfrsker teckna infr valret.Den socialdemokratiska regeringen vertog redan beslutade utgiftsned-skrningar, och effekten av fyrpartiregeringens besparingar har i mnga fallblivit avsevrt strre n vntat, delvis till fljd av den snabbainternationellarntenedgngen. Skatteinkomsterna till fljd av konjunkturfrbttringen harocks vuxit vsentligt snabbare n berknat.Statsfinansernas konjunkturknslighet bestr emellertid, vilket innebr atten smre konjunktur riskerar att ter leda till en snabb frsmring av statensfinanser. Detta r konsekvensen av att regeringen har valt att hja skatternahellre n att dra ner utgifterna. Regeringen har dessutom nyo brjat kautgifterna i en takt som innebr att i stort sett hela besparingsdelen iregeringens saneringsprogram kommer att vara tertagen r 2000. Kvar finnsskattehjningarna som drabbar fretag och hushll.Detta skall ses mot bakgrund av att regeringen vertog en ekonomimed svl minskande budgetunderskott som minskande arbetslshet.Utvecklingen knnetecknades av rekord i nya jobb och hg tillvxt. Enfortsatt sdan utveckling hade inneburit 145 000 fler jobb. Enfortsttning p den utvecklingen hade ocks inneburit en sanering avstatsfinanserna genom lgre arbetslshet och nya jobb samt genom minskadeoffentliga utgifter i stllet fr den skattechock som hindrar det svenskasamhllets utveckling. kan bttre.De terkommande underskotten i statsfinanserna, liksom tidigareinflationen och arbetslsheten, r alla konsekvenser av och symptom pden strukturella obalansen i svensk ekonomi. Enkelt uttryckt har den fleradecennier lnga offentliga expansionen pressat tillbaka nringslivet frbi denpunkt dr fretagen och de anstllda rcker till fr att finansiera denoffentliga verksamheten och vlfrdssystemen. Allt frre tvingas frsrja alltfler.1.4 Ett brett reformprogramDet betyder att ett vxande nringsliv som andel av folkhushllet och enmotsvarande relativ neddragning av den offentliga sektorn rfrutsttningen fr en varaktigt terstlld strukturell balans i svenskekonomi.Detta kan inte vara en uppgift isolerad till den ekonomiska politiken utanfrutstter ett brett, systematiskt och lngsiktigt reformarbete av svlstatligoch verksamhet som av de offentliga vlfrds- och skatte-systemen.Vi har pekat ut tre prioriterade reformomrden som behandlas i srskildamotioner: fretagande och arbetsmarknad, skattepolitiken samt trygghetensoch vlfrdens frnyelse.Reformerna syftar till att anvnda resurser p ett sdant stt attvlstndet kan ka snabbare och medborgarnas behov av svl god servicesom ekonomisk och social trygghet och valfrihet kan tillgodoses bttre. Dkrvs bttre frutsttningar fr fretagande och lgre skatter p frmst lg-och medelinkomsttagare.Grunden fr denna reformprocess r en ekonomisk politik som skrar lginflation, balans gentemot omvrlden, valutastabilitet, sunda och mindrekonjunkturknsliga statsfinanser samt en god ekonomisk tillvxt.1.5 En budgetstrategi fr tillvxtVrt budgetalternativ innebr balans i de offentliga finanserna och frvarje r ett starkare budgetsaldo n regeringens fr att ka skerheten ochminska knsligheten fr konjunkturfrndringar.Fr 1998 r det finansiella sparandet i vrt alternativ 10,9 miljarder kronoroch fr 1999 och 2000 12,7 respektive . Fr de tvsenare ren verstiger det med ca 3 respektive 5 miljarder vad regeringenfreslr.Vi freslr besparingar som 1998 uppgr till och fr1999 och 2000 till 55,3 respektive . Det innebr att vifreslr att det statliga utgiftstaket bestms till 1999 och r 2000. Det r enminskning med 39 respektive 59 och jmfrt medregeringens frslag fr de tre ren.Besparingarna ger utrymme fr skattesnkningar, som i lpande priseruppgr till 1998, 1999 och83,2000.Skattesnkningarna har frdelats s att 67 miljarder innebr lgre skatt parbete, familj och boende, vilket skapar strre trygghet fr enskilda ochfamiljer samt drygt 12 miljarder i skattesnkningar p fretagande ochkapitalbildning.Eftersom det framfr allt r vanliga familjer med lga och medelstorainkomster som har drabbats av de senaste rens skattechocker r det naturligtatt i frsta hand snka skatten p arbetsinkomsten fr lg- och medel-inkomsttagare samt de skatter p fastigheter, bensin och resor medkollektivtrafik som ytterligare krymper marginalerna fr vanliga hushll.Besparingarna i statens utgifter r utformade s att de skapar utrymme froch vxlas mot de snkta skatter p frmst arbetsinkomster som vi freslr.Vi freslr inte besparingar som drabbar grupper som har svrt atttillgodogra sig skattesnkningarna. Tvrtom freslr vi betydandefrbttringar i frhllande till regeringen fr exempelvis handikappade ochpensionrer.Lgre skatter och lgre utgifter i stat och kommun betyder strre frihet frenskilda och familjer att prioritera och att vlja. Det r i sig en utvecklingvrd att strva efter. Att ett vxande antal svenskar grs beroende av bidragoch hnvisas till offentliga servicemonopol r ingen sund samhlls-utveckling. Det r tvrtom ytterligt angelget att bryta denna utveckling ochge medborgarna valfrihet och rtt att sjlva forma sin trygghet. rdet ett oavvisligt krav att stat och kommun kan fullflja sina grundlggandetaganden nr det gller exempelvis sjukvrd, ldreomsorg, undervisning ochrttstrygghet. Det kan ske genom en koncentration till krnuppgifterna.Men drtill kommer att besparingar och lgre skatter r ndvndiga inslagi en strukturpolitik som handlar om att skapa nya resurser, ny sysselsttningoch nytt kapital genom att anvnda de resurser som vi redan har effektivare.Konkurrens r bra ocks fr offentlig verksamhet och fr den enskildebetyder konkurrens bde frihet att vlja och bttre service. Ett mngfasetteratoch mngsidigt trygghetssystem dr den som s nskar sjlv tar ansvar fr attvlja de lsningar som passar honom eller henne bst innebr ocks att statoch kommun kan kraftsamla sina insatser till de verkligt svaga som inteklarar sig utan std.Sveriges just nu allvarligaste samhllsproblem - arbetslsheten - kanheller inte lsas med mindre n att det skapas hundratusentals arbeten i denprivata sektorn. Detta kommer inte att vara mjligt utan strukturreformersom erbjuder nringslivet expansionsutrymme.Ytterst r det detta som frnyelsen av handlar om - att graSverige mer konkurrenskraftigt och till ett ppnare och friare samhlle.2 Den ekonomiska utvecklingen2.1 Ljus konjunkturbild2.1.1 Internationell uppgngVrldsekonomin ser ut att g en gynnsam utveckling till mtes denrmaste ren med god tillvxt och utan hotande inflationstendenser.Den lngvariga uppgngen i , som medfrt en betydande minskningav arbetslsheten, vntas fortstta utan att verg i verhettning. Allt flerbrjar tro att den teknologiska utvecklingen i frening med ett lgtskattetryck och avreglerade marknader har skapat frutsttningar fr attprisstabilitet kan frenas med hgre tillvxt n tidigare.Den vntade terhmtningen i kan motverkas av valutaoron iSydostasien, dr de s.k. tigerekonomierna fr rkna med en tillflligdmpning i den snabba tillvxten. I samt Central- ochsteuropa ger demokrati och marknadsekonomi goda frutsttningar frproduktion och handel.Inom EU uppvisar en utveckling som liknar den i USA.Lgt skattetryck och en flexibel arbetsmarknad - frhllanden som inte hotasav den nya socialdemokratiska regeringen - har mjliggjort en god tillvxtoch minskad arbetslshet, men till skillnad frn Federal Reserve har Bank ofEngland ftt ingripa mot begynnande inflatoriska tendenser med enpenningpolitisk tstramning.De kontinentaleuropeiska lndernas ekonomiska utveckling har hllitstillbaka av de finanspolitiska restriktioner som fljt av konvergenskraven frEMU. Svl budgetunderskott som inflationstakt och rntor har dock nureducerats ver lag, vilket r srskilt anmrkningsvrt betrffande vissatraditionella hginflations- och underskottslnder i . Det finnsocks en kad insikt om att bttre tillvxt och sysselsttning frutstterskattelttnader och avregleringar. Mot bakgrund av de gynnsamma tendensersom i vrigt gller i vrldsekonomin finns det drmed utrymme frexpansion utan att obalanser behver upptrda.Den frstrkning av konjunkturen som sker p bred front medfr attvrldshandeln fr frutses accelerera. P viktigare exportmarknaderkan efterfrgan vntas ka bde i r och nsta r.2.1.2 Konjunkturfrbttring ven i SverigeVrldsekonomins positiva utveckling ger naturligtvis draghjlp t densvenska ekonomin. Efter en BNP-kning i r med kan vi sefram emot en ngot hgre tillvxttakt nsta r tack vare kad export ochen terhmtning p investeringssidan. Byggverksamheten, inte minstbostadsbyggandet, fortstter dock att ligga p en lg niv, och denoffentliga konsumtionen utvecklas svagt.Regeringen bedmer emellertid - i likhet med ochvissa fristende bedmare - att tillvxten kan komma att uppg tillca nsta r (se 2). Mot detta str en mer pessimistisk syn somfretrds av framfr allt Industrifrbundet. Enligt dess bedmning stannarBNP-kningen vid i r och nsta r.Industrifrbundet ppekar att den goda exportutvecklingen i stor utstrckningvilar p framgngar fr ett ftal storfretag och p en kad efterfrgan frnAsien, frhllanden som snabbt kan ndras genom ett frsmratkonkurrenslge fr berrda fretag eller till fljd av redan intrffadvalutaturbulens.Tabell 2.APrognosjmfrelse fr 1997 och 1998Tabell 1: (1997 1998 )Reg.=regeringen, , NB=Nordbanken, HB=Handelsbanken,IF=Industrifrbundetven om den privata konsumtionen utgr en ovanligt liten andel avekonomin i , svarar den nd fr ungefr hlften av BNP, och dessutveckling fr drfr avgrande betydelse fr tillvxten. Regeringen rknarmed att konsumtionen skall stiga till i r och nsta r,trots att de disponibla inkomsterna vntas frbli ofrndrade resp. ka medendast de bda ren. Hushllen frvntas sledes fortstta attminska sitt sparande.Det finns faktorer som pekar i denna riktning. Mnga hushll har saneratsin skuldsituation frn krisren och har dessutom kunnat notera envrdestegring p sina tillgngar i form av bostadsfastigheter ochvrdepapper. De har drmed mjlighet att tillgodose uppdmda kpbehov, isynnerhet som varaktiga konsumtionsvaror som bilar, mbler ochkksutrustning kan betraktas som ett slags investeringar.Men det finns ocks frhllanden som kan verka terhllande.Arbetslsheten r fortfarande rekordstor, vilket framkallar knslor avoskerhet infr framtiden och hller uppe sparandet. Mnga familjer hardessutom till fljd av arbetslshet eller den hrda beskattningen ven i lg-och mellaninkomstlgen s snva marginaler att de inte har utrymme fr attka sin konsumtion, och upplning i detta syfte r fr dem inte aktuell.Valutaoro, konflikthot i samband med den kommande avtalsrrelsen ochoskerhet infr valet nsta hst kan ocks medfra nedgng i aktievrden ochandra tillgngspriser, vilket skulle verka dmpande p konsumtionen.Erfarenheten visar att bedmningar av hushllssparandets framtidautveckling alltid r mycket oskra. En prognos att en i internationelljmfrelse redan lg sparkvot skall sjunka ytterligare r ingen stabil grund attbygga sin ekonomiska politik p. Dessutom r naturligtvis den lgasparkvoten i sig ett stort problem i en situation dr det behvs resurser frinvesteringar till den utbyggnad av nringslivet som kan ge flerarbetstillfllen.2.2 Massarbetslsheten bestrDen ljusare konjunkturen till trots ligger arbetslsheten i kvar pen utomordentligt hg niv. Infr 1994 rs val lovadeSocialdemokraterna att om bara de fick komma tillbaka till makten,skulle den ppna arbetslsheten p ett r snkas till . Nrdet stod klart att detta inte skulle lyckas och att arbetslsheten tvrtomsteg, blev nsta utfstelse en halvering frn fram . Regeringen rknar nu i finansplanen med att den ppnaarbetslsheten blir innevarande r.Den rekordstora arbetslsheten r det skraste tecknet p att Sverigebrottas med djupgende problem och ett nstan vertydligt bevis p attlandets ekonomi r i obalans. Den bedmningen ndras inte av att den ppnaarbetslsheten nu minskar ngot som en fljd av frmst regeringens tgrderfr att minska utbudet av arbetskraft. Utbildningsinsatser r just nu denviktigaste frklaringen till att arbetslsheten frefaller att sjunka. motsvarar ett par procent i arbetslshetsstatistiken. ver130 000 personer som annars skulle ha varit arbetslsa har helt enkelt avfrtsfrn arbetskraften.Trots detta rknar regeringen i finansplanen med att den totalaarbetslsheten valret 1998 skall vara lika stor som under Social-demokraternas frsta regeringsr , nmligen . Medrknas dearbetslsa som genomgr utbildning frutser regeringen en arbetslshet nnu . Inkluderas ven grupper som latentarbetsskande, invandrare osv., som kan, vill och borde arbeta, uppgr denverkliga arbetslsheten till ver av befolkningen i arbetsfr lder,eller ver en miljon mnniskor. Mlet att halvera den ppna arbetslshetenkommer inte att ns ens enligt regeringens egna uppgifter - n mindre iverkligheten bakom siffrorna.Ett srskilt problem r den omfattande lngtidsarbetslsheten, vilkeninnebr att en vxande grupp mnniskor kommer att f det allt svrare attkomma till sin rtt. Fr dessa arbetslsa mste talet om en stundandeskrdetid framst som hgst overkligt.Det bsta sttet att bedma i vilken utstrckning frmr dra nyttaav mnniskors arbetsfrmga r att se till sysselsttningen och dessutveckling. Diagram 2.1 visar hur frvrvsarbetet har minskat i vrt landunder . I sjlva verket r den aktuella sysselsttningsnivn denlgsta . P ett och ett halvt r, frn tillaugusti 1997, har antalet personer med arbete minskat med 66 000 personer.Denna utveckling innebr att vlstndet frsmras bde fr enskilda och frSverige som nation.Diagram 2.ASysselsttning 1990-1997, kvartalsvisKlla: SCBAtt sysselsttningen fll under den svra omstllningen av ekonomin i brjanav r inte frvnande. Att det alltjmt inte gr att dra nytta avalladem som vill arbeta r dremot anmrkningsvrt. Frn att tidigare havarit ett land med hg frvrvsfrekvens har hamnat p en niv iEuropas mitt. Bestr denna tendens, blir vrt lands mjligheter att utvecklanytt vlstnd lngt smre n i mnga omgivande lnder.Sysselsttningsproblemet frstrks av den ojmna utvecklingen mellan denoffentliga och den enskilda sektorn. Den snabba kningen av antaletarbetstillfllen i stat och kommun motsvaras av en betydande reduktion avjobben ute i fretagen. har inga arbeten netto tillkommit inringslivet. Tvrtom har flera hundratusen jobb frsvunnit.Sysselsttningens utveckling de senaste ren innebr ett tydligt brott motden upptgende tendensen . Skulle den ha fortsatt, hade ytterligare145 000 personer haft ett arbete.2.3 Strukturfel kvver tillvxtenOm regeringen har en ljus syn p ekonomins utveckling p kort sikt, rden n mer positiv betrffande ren fram . I finansplanensmedelfristiga kalkyl grs bedmningen att BNP skall fortstta att vxamed ven 1999 och 2000. Det kan noteras att man interknar med ngon konjunkturfrsvagning. Vid ett normaltkonjunkturfrlopp skulle en nedgng pbrjas fre medvxande arbetslshet och frsmrade offentliga finanser som fljd.ven om man bortser frn risken fr en konjunkturdmpning, frefallerregeringens bedmning optimistisk i verkant. Det anges i finansplanen atten avgrande frutsttning fr tillvxtprognosen r att lnebildningenfungerar bttre, s att den totala kningen av arbetskraftskostnaden stannarvid om ret. Men regeringen gr inget fr att avhjlpalneuppdrivande strukturfel i ekonomin som hga skatter och stelheter parbetsmarknaden. Den enda frndring av arbetsrtten som aviseras gllermedlingsinstitutet, och det utredningsarbetet skall bli klart frst p andrasidan hstens val, dvs. lngt efter det att vrens avtalsrrelse r avslutad. Ijmfrelse med en sdan justering verkar den socialdemokratiskapartikongressens beslut att frbjuda en bortre tidsgrns - "den bortreparentesen" - i arbetslshetsfrskringen lngt kraftigare i motsatt riktning.Lnerna kade med s mycket som 1995-96, trots attarbetslsheten steg och kningstakten drmed borde hllas tillbaka. Mellan1996 och 1997 vntas lnerna stiga med , somarbetslsheten fortstter att stiga. Det r mot denna bakgrund svrt attfrestlla sig att kningstakten skall sjunka till under perioden1997-2000, d arbetslsheten enligt regeringens egen bedmning skallsjunka och inflationsbengenheten drmed tillta. Regeringens tal om enstundande skrdetid torde inte heller verka dmpande p lnekraven infrden kommande avtalsrrelsen.Det r dessutom inte bara nivn p de totala lnekningarna som rproblematisk utan ven avsaknaden av flexibilitet i lnesttningen mellanfretag som expanderar och fretag som krymper samt mellan individer somr hgproduktiva och dem som inte r det. Fr att avhjlpa detta krvs enmer individuell lnebildning, som inte kan inordnas i det traditionellaavtalssystemet utan frutstter frndringar i arbetsrtten fr att komma tillstnd.I avsaknad av tgrder mot strukturfelen i ekonomin framstrfinansplanens antagande om en stabilt lg kningstakt fr arbetskrafts-kostnaderna som ett utslag av nsketnkande. Men regeringen behver bdedetta antagande och prognosen om en god tillvxttakt fr att ndtorftigtuppn mlet om en halverad arbetslshet till r 2000. nd tvingas manfrutstta en anmrkningsvrt svag produktivitetsutveckling i nringslivet fratt f rknestycket att g ihop.Det r svrt att exakt berkna nivn fr den s.k. jmviktsarbetslsheten,dvs. den niv under vilken en press uppt p inflationen stter in. Medhnsyn till hga skatter och reservationslner samt stelheterna parbetsmarknaden bedms denna dock inte understiga . Regeringenvisar ingen oro fr vad som skall hnda, nr den ppna arbetslshetenpasserar denna grns p vg ned mot mlet vid 4 procent.Ett mer realistiskt scenario r att en sdan uppgng i efterfrgan somregeringen rknar med leder till brist p framfr allt kvalificerad arbetskraftsamtidigt som den totala arbetslsheten fortstter att vara hg. Arbetskrafts-kostnaderna stiger drmed med mer n rligen, vilket ventyrarRiksbankens inflationsml. Penningpolitiken stramas d t genom en hjningav reporntan, och den tgrden fr sttas in tidigt, eftersom den inte slrigenom fullt ut frrn om 1,5-2 r. ven de lnga marknadsrntorna kanfrvntas stiga, eftersom de styrs av frvntningar om den framtidainflationen. Drmed dmpas efterfrgan, och kombinationen av god tillvxt,sjunkande arbetslshet och lg inflationstakt blir aldrig verklighet.S lnge de grundlggande strukturfelen i form av bl.a. hga skatter ochlngtgende regleringar p inte minst arbetsmarknadsomrdet bestr, fr inteSverige den goda tillvxt och positiva sysselsttningsutveckling somregeringen frutser fram . Dremot blir rntorna hgre och deoffentliga finanserna utvecklas smre n enligt regeringens prognos.3 Budgetpropositionen3.1 Regeringen frfalskar historienUnder ren 1991-1993 minskade BNP med ...Nedgngens djup r resultatet av flera samverkande faktorer. verhettningeni den svenska ekonomin ledde till en urholkning avnringslivets konkurrenskraft. Efter den snabba kreditexpansionen underandra hlften av sjnk fastighetspriserna och stora kreditfrlusterdrabbade banker och finansinstitut... Vrldsekonomin utvecklades dessutomsvagt under brjan av efter 1980-talets lnga hgkonjunktur.Denna bild av den ekonomiska utvecklingen i under de senasteren gav den nuvarande regeringen i den reviderade finansplanen 1995.Beskrivningen r i grunden riktig och str i skarp kontrast mot de frskatt skylla samtliga ekonomiska problem p den borgerligaregeringen som alltmer har kommit att dominera den socialdemokratiskaretoriken.Nr det i budgetpropositionen och i debatten i anslutning drtill framstllssom att det skulle vara den frra borgerliga regeringen som orsakade denekonomiska krisen frsta hlft, r det en medvetenhistoriefrfalskning.