mot · GK02Ju27 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:133 Domstols sammansättning m.m. SammanfattningPropositionen innehåller förslag som rör länsrätternas ochtingsrätternas framtida sammansättning. Nämndemännensantal i underrätt föreslås minska från tre till två. Vidareföreslås bl.a. förändrade domförhetsregler samt en ändring ikommunalskattelagen som innebär att bostaden skall ansesutgöra tjänsteställe för nämndemän i tingsrätt och andraliknande uppdragstagare i domstol. Det sistnämnda förslagetinnebär att nuvarande ersättningsregler för nämndemän itingsrätt, hovrätt och kammarrätt anpassas efter de reglersom gäller för nämndemän i länsrätt.Sammanfattningsvis uppges regeringens förslag syfta till attuppnå ett mer rationellt och effektivt användande av denresurs som nämndemännen utgör i domstolarnas verksamhetsamt att förbättra förutsättningarna för den framtidarekryteringen av nämndemän.Vi moderater ställer oss tveksamma till regeringens förslag med undantagför förändringen av nämndemännens ersättningsregler. Förslaget i den del detavser domstolarnas sammansättning får enligt vår mening inte ses isoleratutan måste bedömas i det större sammanhang som utgörs av det omfattandereformarbete som pågår avseende domstolarnas processuella och framtidaförändring av struktur och organisation. Detta reformarbete har ännu intekommit så långt att det går att skönja konturerna av de förestående föränd-ringarna. Innan så är fallet är det heller inte möjligt att utifrån ett helhets-perspektiv värdera vilka åtgärder som kan behövas i fråga om domstolarnassammansättning. Mot denna bakgrund och av skäl som närmare utvecklas imotionen kan vi således inte ställa oss bakom den föreslagna för-ändringen av domstolarnas sammansättning utan föreslår att regeringenåterkommer i denna fråga i samband med att resultatet av övrigt reformarbeteavseende domstolsväsendet redovisas.Ett förslag om domstolarnas sammansättning bör enligt vår mening äveninnehålla förslag om nämndemännens roll i den framtida domstolsorganisa-tionen. I motionen ger vi vår syn på vilka frågor rörande nämndemännen sombör tas upp i ett sådant sammanhang.ModerataställningstagandenBristande samordningDomstolsväsendet står inför omfattande organisatoriska ochprocessuella förändringar. arbetar den s.k.Domstolskommittén med den stora och viktiga frågan omhur domstolsväsendets framtida organisation skall se ut.Vidare innebär regeringens presenterade förslag,prop. 1996/97:131 Prövningstillstånd i hovrätten, om detantas av , att tyngdpunkten i rättskipningenförläggs till tingsrätterna medan andra instansershuvuduppgift istället blir att överpröva - inte ompröva -tingsrätternas domar. Reformen är bra och vi moderater har imotion 1996/97:Ju24 av m.fl. (m) tillstyrktreformens genomförande under förutsättning att de resursersom frigörs genom reformen i sin helhet behålls inomdomstolsväsendet. Även i den motionen framhåller vi dockbrister på samordning med pågående reformarbete, menmenar att vi på grund av de fördelar förslaget kan antas få försåväl underrätts- som överrättsprocessen trots allt godtartidpunkten för reformens genomförande.Vad gäller det nu aktuella förslaget så utgör det endast en mindre ochavgränsad del av de betydligt mer omfattande förändringar avseendedomstolarnas verksamhet och framtida organisation som är att vänta. Enligtvår mening måste därför invändningarna mot att nu genomföra en förändringav domstolarnas sammansättning ges betydligt större tyngd än i det ovanrefererade lagstiftningsärendet. För att rätt kunna bedöma det nu aktuellaförslaget måste det placeras in i ett större sammanhang än vad som ärmöjligt. Exempelvis borde frågan om vilken inverkan ett reformerathovrättsförfarande med krav på prövningstillstånd kan komma att få pådomstolarnas sammansättning ha blivit föremål för närmare belysning, vilketför övrigt även Lagrådet påpekar i sitt remissyttrande. Det finns såledesstarka skäl som talar för att resultatet av det ännu inte avslutade reform- ochutredningsarbetet inom bl.a. bör avvaktas innan någraförändringar vidtas i fråga om domstolarnas sammansättning. Mot dennabakgrund kan vi inte nu ställa oss bakom regeringens förslag i denna del utanföreslår i stället att regeringen återkommer med ett nytt förslag som kansamordnas med resultatet av pågående reformarbete. I detta sammanhang böräven frågan om nämndemännens framtida ställning behandlas.Nämndemännens framtidaställningNämndemannamedverkan i hovrättDet är hög tid att ta ett samlat grepp kring den viktiga fråganom nämndemännens framtida ställning. Enligt vår meningfinns det anledning att i det sammanhanget också se över dennuvarande ordningen med nämndemannamedverkan ihovrätt. Den nya ordningen med krav på prövningstillståndsyftar bl.a. till att renodla överprövningsförfarandet iöverrätt. Om antar reformen skall överrätterna iframtiden främst ägna sig åt rättsfrågor och granskning avunderrätternas domar. Den s.k. , , Domaren i -utgångspunkter för fortsatt utredningsarbete, gjordebedömningen att en renodlad rättslig överprövning i andrainstans talade mot nämndemannamedverkan i hovrätt menframhöll att arbete bordeavvaktas innan några förändringar av nämndemannainstitutetgenomfördes.Större delen av förslag ligger nu påriksdagens bord utan att frågan om behovet av nämndemännens fortsattamedverkan i hovrätt varit föremål för någon närmare översyn eller analys avvare sig den utredningen eller någon annan. Enligt vår uppfattning börregeringen i samband med att förslag behandlas ocksåse över det framtida behovet av nämndemännens medverkan i överrätt. Medhänsyn till hur domstolarnas processuella och organisatoriska strukturkommer att se ut bör således även för- och nackdelar mednämndemannamedverkan enbart i underätt övervägas.Nämndemännens rösträttInförandet av ett generellt krav på prövningstillstånd och dekonsekvenser som ett sådant förfarande i sin förlängning kanfå avseende behovet av nämndemannamedverkan i hovrättreser också frågor om karaktären av nämndemännens rösträtti framtiden. När individuell rösträtt infördes för nämndemäni tingsrätt var syftet bl.a. att jämställa dem irösträttshänseende med nämndemännen i hovrätt, kammarrättoch länsrätt. Därefter har rättskipningen i såväl hovrätt somkammarrätt och länsrätt successivt reformerats i riktningmot en allt tydligare förskjutning av tyngdpunkten idomstolsprocessen, från överrätt till underrätt. Omnämndemannamedverkan i överrätt inte längre ansesnödvändig finns samma motiv att behålla denindividuella rösträtten för nämndemän i underrätt.Bedömningen av denna fråga påverkas naturligtvis också avvilken ställning som slutligt kommer att tas till spörsmåletom antalet nämndemän i underrätt. Frågan om en återgångtill kollektiv rösträtt för nämndemän i underrätt bör därförövervägas tillsammans med övriga frågor rörandenämndemännens framtida ställning.Hur skall nämndemännen rekryterasför att möjliggöra en allsidigsammansättning?Ett syfte med regeringens förslag att minska antaletnämndemän från tre till två i underrätt uppges vara att detskall underlätta den framtida rekryteringen tillnämndemannakåren. Vi vill inte avfärda detta antagande heltoch hållet även om förslaget också reser frågan om vilkakrav man egentligen kan ställa på en allsidig sammansättningi det enskilda fallet när bara två nämndemän skall medverka.Dagens rekryteringssystem innebär att nämndemän vanligen utses från enbegränsad krets partipolitiskt aktiva, vilket inte lett till den bredasammansättning av nämndemannakåren ifråga om ålder, kön och yrke somden enligt lag skall ha.1994 års Domarutredning lämnade förslag till alternativa system för hurnämndemän skulle kunna utses. Den centrala utgångspunkten för utredningenvar att rekryteringen till nämndemannauppdragen borde vara öppnare . Ett sätt att öppna systemet vore enligt utredningen att parallellt medrekryteringen av partipolitiskt aktiva även upprätta s.k. frilistor i varjekommun till vilka allmänheten skulle kunna nominera kandidater. Härutövergavs en rad andra förslag till hur nämndemän kan utses som är värda attfundera vidare på. Enligt vår mening borde det vara en angelägen uppgift förregeringen att nu gå vidare med förslag så att vi iframtiden får en bättre rekrytering till och sammansättning avnämndemannakåren.ErsättningsfråganRegeringen föreslår en ändring i kommunalskattelagen isyfte att rätta till nuvarande skillnader i nämndemännensersättningsregler. Den nuvarande ordningen innebär att förnämndemän i länsrätt anses tjänstestället vara bostadeneftersom länsrättens nämndemän utför huvuddelen avförberedelsearbetet i bostaden. Resorna till domstolenbedöms i detta fall beskattningsmässigt som tjänsteresor. Förövriga nämndemän, dvs. nämndemän i tingsrätt, kammarrättoch hovrätt, bedöms ersättningen skattemässigt varaersättning för kostnader mellan bostad och arbetsplatseftersom huvuddelen av arbetet utförs i domstol. Dåavdragsmöjligheterna för kostnader för resor mellan bostadoch arbetsplats är mer begränsade än vid tjänsteresor harnämndemän i tingsrätt, hovrätt och kammarrätt på ettorättvist sätt drabbats av kostnader till följd av tjänstgöringeni domstol. Ett system som innebär att nämndemän behandlasolika skattemässigt beroende på om han eller hon tjänstgör ilänsrätt eller i tingsrätt och överrätter måste naturligtvisändras. Från moderat håll ser vi därför mycket positivt på attregeringen nu tar initiativ till att avhjälpa denna brist ilagstiftningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i de delar som inte avserändringen av nämndemännens ersättningsregler,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av nämndemännens framtida medverkan iöverrätt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av nämndemännens rösträtt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att gå vidare med förslag avseende denframtida rekryteringen till och sammansättningen av nämndemannakåren.