mot · GL02Jo18 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk Hållbart jordbrukEtt globalt perspektivVår förmåga att producera livsmedel på ett ekologiskthållbart sätt kommer att bli nästa sekels stora utmaning.Jordens förmåga att föda en växande världsbefolkningkommer knappast att kunna lösas inom ramen för envärldsekonomi som bedriver rovdrift på ändliga resurser,leder till en ökad urbanisering och förstörelse avjordbruksmark. Trots att världens jordbruksproduktionfördubblats svälter 800 miljoner människor.Huvudorsaken är fattigdom. Medan rika regioner ochsamhällsskikt lever i ett överflöd som skaparöverskottsproduktion och vällevnadssjukdomar lever andrasamhällsskikt och regioner i svält och fattigdom.Västvärldens livmedelsmönster håller inte i ett globaltperspektiv. För att säkra mänsklighetens överlevnad måstedagens livsmedelsproduktion och utnyttjande avnaturresurser ställas om så att de blir långsiktig hållbara.Hoten mot jordbruksmarkenVäxternas förmåga att via fotosyntesen utnyttja solenerginsamt tillgång på vatten och odlingsbar jord är det fundamentsom vår existens bygger på. utgör jordförstöring,vattenbrist, utarmning av den biologiska mångfalden och dengenetiska bredden allvarliga hot.Jordförstöringen har olika orsaker. Erosion, försaltning, ökenspridning,markpackning samt överutnyttjande orsakar jordförstöring av enormomfattning. FAO, för jordbruk, livsmedel, skogsbruk ochfiske uppskattar den skadade jordbruksarealen till 1,2 miljarder hektar.World Watch Institute redovisar att mer än hälften av sker i områden som gränsar till växande städer. I Asiengår utvecklingen åt samma håll. Eftersom städerna växer tas produktivjordbruksmark i anspråk för bostäder, industriområden och vägar.Misshushållning av vatten är ett annat hot. Det finns bara "ett vatten", mendet cirkulerar i ett oändligt kretslopp. Ett växande hot både för jordensbefolkning som helhet och för livsmedelsproduktionen är den allt störrebristen på färskvatten. Av jordens samlade vattentillgångar är salt ochåterfinns i världshaven. Av återstående färskvatten är drygt tvåtredjedelar bundet i polarisarna. Den ökade jordbruksproduktionen baserastill största delen på konstbevattnad jordbruksmark, som utnyttjar nästan 70 %av världens sötvatten. annat , , , och Kinatöms grundvattenreserver i snabb takt. Öster om , , hargrundvattennivån sjunkit med , på ärgrundvattenuttaget så stort som tillflödet för att nämna tvåexempel. Bristen på vatten riskerar också att leda till konflikter mellan länderoch regioner. Det är därför mycket oroande att den framtidaproduktionsökningen av livsmedel förutsätts komma från konstbevattnadearealer.Ytterligare ett hot är den minskande biologiska mångfalden och dengenetiska utarmningen i inom jordbruket. Utvecklingen i dagenslivsmedelsproduktion går mot en allt större likriktning. Det sker genomutvecklingen mot ett alltmer storskaligt jordbruk med monokulturer, dvs attbara en enda gröda odlas. Den genetiska variationen minskas genom att alltfärre sorter och arter används som starka ekonomiska intressenhindrar en alternativ utveckling. Ett exempel på detta är att detmultinationella företaget både säljer genmodifierade grödor ochde bekämpningsmedel de är modifierade att tåla. satsar nu stort iÖsteuropa. Förutom att hela agerandet är oetiskt, hotas den biologiskamångfalden när ett företag får alltför stort inflytande.Sammantaget ligger det en stor utmaning i att förändra användningen avjordbrukets ekosystem och fördelningen av ekonomiska resurser så att enekologisk livsmedelsproduktion kan uppnås. Det behövs med andra ord enny ekonomisk världsordning. Här har i-länderna ett särskilt ansvar attutveckla produktionsmönster som förenar hög avkastning med hållbarhet. I-länderna har dessutom ett ansvar att ändra konsumtionsmönster och livsstileftersom vår definition av välfärd i form av ökad materiell konsumtion i rasktakt övertas av . kan och måste ta sitt ansvar för dennödvändiga omställningen.Jordbrukets miljöfrågor i SverigesnärområdeI de baltiska länderna finns fortfarande naturtyper och enbiologisk mångfald som för länge sedan gått förlorad i denordiska länderna. Det är våtmarker, vildmarksområden ochodlingslandskap som rymmer en flora och fauna som trängtsundan av jordbruket i de nordiska länderna. I finnsfortfarande en nordisk kulturmiljö, med en mångfald sommåste bevaras för framtiden. Det är av största vikt att debaltiska länderna ges möjlighet att värdera och bevara denmångfalden. bör inom ramen för det nordiskasamarbetet ta initiativ till ett bevarande av kulturmiljön i debaltiska länderna.Det finns också stora miljöproblem, främst i form av jordar som längebåde besprutats och konstgödslats. En viktig orsak till att näringsläckagetfrån jordbruket minskat i länderna runt är den ekonomiskaomställningen som lett till att jordbruksproduktionen minskat. I enuppbyggnad av jordbruket är det viktigt att de stödinsatser bidrarmed används för att utveckla jordbruksmetoder som är ekologiskt hållbara.Därför borde resultatet av de resurser som bidragit medutvärderas och redovisas för riksdagen.Jordbruket i EUDet råder stor politisk enighet om att EU:s jordbrukspolitikbehöver förändras. I regeringens bedömning sägs attpolitiken i ökad utsträckning skall baseras på konsument-och miljöhänsyn. menar att ocksådjurskyddsfrågorna skall vara en av utgångspunkterna förSveriges agerande i EU vad gäller jordbrukspolitiken.Sverige har ett starkt skydd för djur. Den svenskadjurskyddslagen anger att djur skall betraktas som kännandevarelser och ha möjlighet att få utlopp för sina naturligabehov. Det är bra. Den måste aktivtarbeta för bättre villkor för djuren i EU. Det gäller blandannat djurtransporter, djurens hantering i jordbruket ochderas möjlighet att så långt möjligt få utlopp för sinanaturliga beteenden.Vänsterpartiet är också kritiskt till skrivningen om att offentliga insatserför kollektiva nyttigheter bara skall vara befogade om konsumenternaefterfrågar desamma.Med kollektiva nyttigheter avses sådana värden som alla har tillgång tilloch som har ett gemensamt värde. Det kan till exempel gälla bevarandet avett öppet odlingslandskap, möjligheten att plocka ängsblommor, att sejordbrukets tama såväl som naturens vilda djur, att kunna vandra i en skog.Det kan också gälla mer övergripande behov som ren luft och rent vatten.Därför kan inte, enligt syn, de offentliga insatserna begränsastill konsumenternas efterfrågan.Inom jord- och skogsbruk förändras landskapet förhållandevis långsamt.Andelen skogbevuxen och öppen mark har förändrats kraftigt under desenaste 150 åren, men förändringen sker successivt. Många ur 40-talsgenerationen minns fortfarande ett barndomslandskap som såg ut som deSörgårdsidyller som skolböckerna presenterade, men i takt medurbaniseringen och jordbrukets strukturomvandling blir det allt färre som haren egen upplevd kunskap av jordbrukslandskapet. Avvägningen av vad somär kollektiva nyttigheter måste därför göras utifrån ett bredare perspektiv änkonsumenternas efterfrågan.Reformering av CAPNär det gäller behovet av reformering av CAP (EU:sgemensamma jordbrukspolitik) delar de målsom utredningen föreslagit och som säger attEU:s gemensamma jordbrukspolitik skall syfta till attmöjliggöra Ett brett och varierat utbud av säkra livsmedel till skäliga priser och Ett långsiktigt hållbart jordbruk.Utöver dessa övergripande mål skall jordbrukspolitiken ävensyfta till att produktion, förädling och distribution avlivsmedel bedrivs på ett sådant sätt att Den biologiska mångfalden bevaras och främjas Kulturmiljöer bevaras Ett varierat odlingslandskap främjas Miljöbelastningen minimeras Animalieproduktionen sker med högt ställa djurskyddskrav En regional balans och en levande landsbygd främjas Ett internationellt konkurrenskraftigt jordbruk inom EU främjasVänsterpartiets reservation i utredningen har handlat dels omett ifrågasättande av möjligheten att uppnå målen inomramen för dagens EU, dels huruvida de föreslagna medlenleder till att målen uppnås.Ett regionalt perspektivEn av de svåraste frågorna att lösa vid en förändring av EU:sjordbrukspolitik är frågan om var jordbruksproduktionenskall bedrivas och vilken inriktning produktionen skall ha. Ipropositionen skriver regeringen att jordbruket imarginalområden och svaga regioner kan komma att minskautan motåtgärder och att det kan vara berättigat med riktadeåtgärder. kan inte acceptera enjordbrukspolitik som leder till att jordbruksproduktionen intevärderas så att den kan bedrivas på ett lönsamt sätt också imarginalområden.Av globala såväl som regionala skäl bör jordbruksmarkens produktions-förmåga utnyttjas på ett ekologiskt hållbart sätt i hela EU. En regionalsjälvförsörjning av de livsmedel som naturligt kan produceras innebär ökadlivsmedelssäkerhet, minskade transportbehov och en minskad miljö-belastning. Många av de kontrollsystem som EU-medlemskapet tvingar framberor på att handel ses som överordnad annan verksamhet. Ökad handel, meddjur, råvaror och förädlade livsmedel, innebär också ökad risk för spridningav smitta och sjukdomar. Regeringen bör därför verka för ökad regionalsjälvförsörjning och minskade transporter inom EU.Hållbart jordbruk i SverigeSverige är ett stort land med olika förutsättningar förjordbruk i olika delar av landet. Som nämnts i avsnittet ovanbör jordbrukets naturliga produktionsförmåga tas till vara ihela landet där så är möjligt. Kriterierna för ett ekologiskthållbart jordbruk bör vara att det är resursbevarande,miljöanpassat och uppfyller högt ställda konsument- ochdjurskyddskrav samt att produktionen utgår från kretsloppetsprincip. Det ekologiska jordbruket måste öka i omfattningsamtidigt som det konventionella jordbruket måste minskasin miljöbelastning. skall all jordbruksmark brukasekologiskt. Användningen av genteknik riskerar att styra injordbruksproduktionen i en riktning som ej är ekologiskthållbar. Resistens mot kemiska bekämpningsmedel medhjälp av genetisk modifiering är ett sådant exempel, där delångsiktiga effekterna ej är klarlagda. Vänsterpartietredovisar sin syn på gentekniken i en särskild motion.MiljöstödenInordnandet i EU:s jordbrukspolitik har medfört en växandebyråkrati inom jordbruket. Förutom de direktstöd som styrsgenom och som slukar den största delenav EU:s budget, finns ett stort antal struktur- och miljöstöd.Miljöstöden är tio stycken:- miljöstöd för bevarande av biologisk mångfald och kulturmiljövärden islåtterängar-- miljöstöd för bevarande av biologisk mångfald och kulturmiljövärden ibetesmarker-- miljöstöd för bevarande av öppet kulturlandskap-- miljöstöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer-- miljöstöd för anläggning eller återställande av våtmarker och småvatten-- miljöstöd för anläggning av extensiv vall och skyddszoner-- miljöstöd för fånggrödor-- miljöstöd för bevarande av utrotningshotade husdjursraser-- miljöstöd för traditionell odling av bruna bönor på -- miljöstöd till ekologisk odling-Jordbruksverket () har utvärderat miljöstöden. Isin utvärdering konstaterar bland annat att"miljöstöden är mycket svåra att hantera. Systemet torde nuha nått en sådan komplexitet att det är svårt att klara avadministrationen". Tilläggas kan att av JV:sverksamhet är EU-relaterad. Till detta kommer enkraftigt ökad administration på länsstyrelserna som trängt utannan viktig verksamhet. I genomsnitt är avlänsstyrelsernas verksamhet EU-relaterad.Det var mot bakgrund av ovan nämnda utvärdering som ivårbudgeten avslog en utökad budgetram för miljöstöden och införandet avnya stöd. I stället borde resultatet av utvärderingen ligga till grund för ettnyttmiljöprogram för kommande femårsperiod. När regeringen nu redovisarförslaget till nya delprogram kan vi konstatera att förslag varän mer befogat. Regeringen föreslår i propositionen att ett delprogram förfrämjande av ett resurshushållande jordbruk skall införas, liksom en nyersättningsform för slåtterängar. Dessutom skall en ny miljöåtgärd förbevarande av natur och kulturvärden i renskötselområdet införas efter vidareutredning.Vänsterpartiet föreslår att avslår förslaget till ett delprogram förfrämjande av ett resurshushållande jordbruk (Reko-stöd). Enligt Vänster-partiet ger Reko-stödet i den här utformningen inte acceptabel miljönytta förpengarna. För det första inför regeringen med detta stöd en helt ny principnär man ger ersättning för utbildning, dokumentation och genomfördaåtgärder med en summa pengar per hektar ägd mark. Även om summantrappas av vid stora arealer så är det en märklig ordning. Det är naturligtvisviktigt med utbildning, men den skall i så fall ersättas utifrån förloradarbetsförtjänst och tidsåtgång. Det hade varit betydligt bättre omavbytarsystemet hade varit kvar och kunnat användas för att avlasta denenskilde lantbrukaren. Med det föreslagna systemet uppstår dessutom enobalans mellan ekologiska jordbrukare och konventionella, eftersomsystemet bara föreslås gälla inom det konventionella jordbruket.Konsekvensen av detta blir att den som bedriver ett resurshushållandejordbruk utan bekämpningsmedel - ett ekologiskt jordbruk - straffas, medanden konventionelle jordbrukaren får ersättning för utbildning.För det andra innehåller programförslaget för Reko-stödet också ettorimligt högt stöd för så kallade sprutfria kantzoner. Det finns ettsärskilt stöd för anläggning av extensiv vall och skyddszoner. Enligt JV:sutvärdering har anslutningen varit mycket låg. Det nya förslaget är inte en utveckling av det gamlautan ett nytt stöd. Den totala kostnaden beräknas till 300 miljoner kronor.Systemet med ersättning för att inte orsaka näringsläckage, som det juhandlar om, går också stick i stäv med principen om att förorenaren skallbetala. För att förhindra näringsläckage vore det mer logiskt att införa förbudmot bekämpnings- och gödningsmedel i en kantzon närmast vattnet.I propositionen skriver regeringen att principen om att förorenaren betalarinnebär att producenten står för kostnaden för att förebygga eller begränsaproduktionens negativa miljöpåverkan. Principen kan uttryckas som enbasnivå under vilken kostnaden för att motverka jordbrukets negativamiljöpåverkan åligger näringen själv. Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma med ett nytt förslag som inbegriper konkreta miljökrav i nivåmed de föreslagna ersättningarna och på sådant sätt att principen om attförorenaren betalar upprätthålls.Ett nytt miljöprogram förnästa femårsperiodÅr 2000 startar den nya femårsperioden för miljöersättningar.Det finns många skäl till en grundläggande revidering ochomstrukturering i ett nytt miljöprogram. Jordbruksverketsutvärdering är ett skäl, den växande komplexiteten, denökande administrationen, ochlänsstyrelsernas ökade arbetsbelastning några andra. Det äralldeles uppenbart att hela stödsystemet måste förenklas ochsystematiseras. Det är viktigt att söka en administrativt enkelmodell som i möjligaste mån eliminerar uppdelningen på enmassa separata stöd. En modell som bland andra föreslagitsav Världsnaturfonden är någon form av basstöd som sedankan byggas på. Det avgörande för samtliga miljöstöd är att debidrar till en snabbare omställning till ekologisk hållbarhet ijordbruket än vad som skulle ha varit fallet om de inteinförts. Det är också viktigt att miljöstöden inte motverkarprincipen om att förorenaren betalar. Vänsterpartietförutsätter vidare att de nya miljöprogrammen utformas så attde tar hänsyn till de varierande landskapstyper ochodlingsvillkor som finns i hela landet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de resurser som avsatts till att utveckla ekologiskt hållbarajordbruksmetoder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att djurskyddsfrågorna skall vara en av utgångspunkterna förSveriges agerande i EU vad gäller jordbrukspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de resurser som bidragit med bör utvärderas ochredovisas för ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avvägningen av vad som är kollektiva nyttigheter måste görasutifrån ett bredare perspektiv än konsumenternas efterfrågan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör verka för ökad regional självförsörjning ochminskade transporter inom EU,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all jordbruksmark skall brukas ekologiskt,7. att avslår förslaget till ett delprogram för främjande av ettresurshushållande jordbruk,8. att hos regeringen begär ett nytt förslag som inbegriperkonkreta miljökrav i nivå med de föreslagna ersättningarna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett nytt miljöprogram för nästa femårsperiod bör utformas såatt principen om att förorenaren betalar upprätthålls.