ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02A291 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbetsförmedlingsnämndernas organisation och arbete infördes en försöksverksamhet med lokal samverkan mot arbetslösheten (prop. 1995/96:148, bet AU:13). Avsikten var att kommuner skulle engageras i större utsträckning. Utskottet skriver att en större handlingsfrihet och en klarare rollfördelning mellan AMV och de lokala aktörerna är önskvärd. Arbetet på att förenkla och harmonisera dagens arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste fortsätta. Utskottet utgår också från att det skall resultera i att flertalet hinder som begränsar de lokala initiativen försvinner och att större utrymme skapas för lokala lösningar. Mycket har hänt, det går åt rätt håll, men det går långsamt. Ännu har arbetsförmedlingsnämnderna svårt att finna sin roll. Det är fortfarande stelbent och centralstyrt. Kommunerna har både ordförandeposterna och majoriteten i nämnderna och kan ta egna initiativ och driva igenom sina idéer. Så fungerar det också i många nämnder men i alltför många är det fortfarande arbetsförmedling och länsarbetsnämnd som styr. I budgetpropositionen skriver regeringen att decentraliseringen av arbetsmarknadspolitiken fortsätter och att arbetsförmedlingsnämndernas delaktighet i planeringen och uppföljningen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall stärkas. Att de otraditionella medlen utökas och att de kvantitativa uppföljningarna av de arbetsmarknadspolitiska insatserna skall kompletteras med kvalitativa uppföljningar är bra. Eftersom det fungerar på vissa håll men inte på andra trots att det är samma regler man arbetar efter torde det vara tillämpningen det är fel på, inte reglerna. En utvärdering och översyn av arbetsförmedlingsnämndernas organisation och arbete är nödvändigt för att alla nämnder skall kunna fungera som det var tänkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering och översyn av arbetsförmedlingsnämndernas organisation och arbete.
mot · GL02A292 · 1997-10-06 00:00:00 — Under den arbetsintensiva skördesäsongen inom den yrkesmässiga trädgårdsodlingen behövs ett stort antal skördearbetare. Under några hektiska veckor skall t.ex. många miljoner liter jordgubbar skördas. Då möjligheterna att få svensk arbetskraft till denna typ av arbete är begränsad har regeringen givit länsarbetsnämnderna befogenhet att utfärda säsongarbetstillstånd för utomnordisk arbetskraft. Arbetstillstånden har en giltighetstid under tidsperioden 15 maj15 oktober. utfärdades ca 5000 arbetstillstånd. Lön och arbetsgivaravgifter skall erläggas som för svensk arbetskraft. Den prövning av arbetskraftsbehovet, som görs på arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnder , och som resulterar i att ett visst antal säsongarbetstillstånd utfärdas, har väl dokumenterat att denna möjlighet även framgent måste finnas. I uttas full arbetsgivaravgift för sådan anställning. Detta är inte minst anmärkningsvärt vad gäller anställd ungdom då denna kostnad för företaget saknar värde för den anställde. En ytterligare hämmande och för svenska trädgårdsföretagare diskriminerande faktor är att den nedsättning av arbetsgivaravgiften som beslutat om efter förslag från regeringen (prop 1996/97:150) för att stimulera nyanställningar, och med inriktning på små och medelstora företag, inte fullt ut kan utnyttjas av företag med säsongsysselsättning. I finansutskottets ställningstagande till regeringens förslag har utskottet förutsatt att regeringen överväger möjligheten av en årlig avstämning, som skulle göra det möjligt till fullt utnyttjande av nedsättningen även för företag med säsongsysselsättning. En jämförelse mellan arbetskraftskostnaderna för skördearbetskraft i EU-länderna visar att arbetsgivaravgifterna för säsonganställd personal i de flesta av dessa är kraftigt reducerad. Ett väsentligt skäl för detta är att man i dessa länder velat säkerställa tillgång till kompetent arbetskraft under den för företagen mest känsliga skörde- och intäktsperioden. Eftersom arbetskraftskostnaden i dessa företag utgör av den totala kostnaden är det givet att olika länders skatter och avgifter på denna produktionsfaktor också blir en betydande konkurrensfaktor. Ett allvarligt problem är att det trots hög arbetslöshet är så svårt att trygga behovet av svensk arbetskraft till skördesäsongerna. Exempelvis finns det många som stannar . Tillgången och tryggheten av att ha tillräckligt med arbetskraft när den behövs är väsentlig inom trädgårdsnäringen. Vi utgår från att den utredning som kartlägger trädgårdsnäringens konkurrenssituation lägger förslag som tar upp även arbetskraftsfrågorna inom näringen och att regeringen återkommer till med förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetskraftsfrågorna inom trädgårdsnäringen.
mot · GL02A293 · 1997-10-06 00:00:00 — Beredskapsarbeten inom byggnadsvård/kulturmiljövård Regeringen föreslår i budgetpropositionen att beredskapsarbetena utgår som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Ett individuellt anställningsstöd om högst per dag föreslås som ersättning. Detta kan jämföras med den summa på högst , i undantagsfall ännu mera, som nuvarande möjligheter ger. Regeringens förslag på detta område riskerar att snabbt dra undan förutsättningarna för det framgångrika arbete med t ex byggnadsvård och kulturmiljövård som bedrivits runt om i landet. Om möjligheten till beredskapsarbete försvinner innebär det att kommuner, hembygdsföreningar och andra ideella föreningar som oftast är berörda som fastighetsägare får ta ett mycket större finansiellt ansvar. Det är lätt att föreställa sig att en sådan utveckling skulle innebära åtskilliga steg tillbaka när det gäller möjligheterna till ett fortsatt värdefullt arbete på detta område. Det finns helt enkelt inte tillräckligt med pengar för att klara de stora behov som fortfarande finns. Det föreslagna systemet klarar inte heller fornvårdsområdet där ingen grundfinansiering finns. Inom ovan nämnda områden måste enligt min mening möjligheten till beredskapsarbeten finnas kvar eller motsvarande beloppsgränser införas i det föreslagna nya systemet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att behålla möjligheten till beredskapsarbeten inom i motionen nämnda områden.
mot · GL02A296 · 1997-10-06 00:00:00 — I arbetet för en bättre arbetsmiljö är kravet på en bra företagshälsovård helt centralt. skedde en uppbyggnad av den svenska företagshälsovården. Utvecklingen baserades dels på generösa statsbidrag, dels på överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. Företagshälsovårdsläkare, sköterskor och skyddsingenjörer har utfört ett bra förebyggande hälsovårdsarbete, med hälsoundersökningar och anpassningar av arbetsmiljön. Dagens insikter i den psykiska arbetsmiljöns betydelse har inneburit en större roll för beteendevetare. 1992 försämrades dock förutsättningarna för en bra företagshälsovård. Statsbidragen till företagshälsovården togs bort. Resultatet har blivit varierande förutsättningar på olika arbetsplatser att bedriva ett förebyggande arbetsmiljöarbete beroende av om det finns avtal om företagshälsovård, och innehållet i dessa avtal. I synnerhet är det på de små arbetsplatserna som arbetsmiljön riskerar att bli eftersatt. Förutsättningarna för arbetsmiljöarbetet har försämrats på andra sätt. Den höga arbetslösheten gör det över huvud taget svårare att driva krav på bättre arbetsvillkor. Kriterierna för rätt till ersättning för arbetsskada har omdefinierats på ett sätt som gör att sambandet mellan arbetssjukdomar och arbetsmiljö inte erkänns, vilket i sin tur leder till minskade kunskaper och en eftersatt forskning kring fysisk och psykisk arbetsmiljö. Dessa omständigheter gör det angeläget att genomföra en kvalitetssäkrad företagshälsovård. En kvalitetssäkrad företagshälsovård måste innebära en skyldighet för företagen att organisera eller ansluta sig till en företagshälsovård av god kvalitet. Hur organisationen av företagshälsovården skall se ut måste fortfarande avgöras genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. I en kvalitetssäkrad företagshälsovård måste ingå krav på tydligt ansvar, hälsokontroller, tillsyn och återkommande uppföljning av fysisk och psykisk arbetsmiljö. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kvalitetssäkrad företagshälsovård.
mot · GL02A297 · 1997-10-06 00:00:00 — Det ofrivilliga deltidsarbetet är ett av de stora jämställdhetsproblemen på dagens arbetsmarknad. Det är oftast kvinnor som deltidsarbetar. Deltidsarbete innebär lägre inkomst. Den som deltidsarbetar får ofta stå tillbaka i löne- och karriärutveckling. Den deltidsarbetande får ofta utföra samma mängd arbete som en heltidsarbetande, men på kortare arbetstid. Inom t.ex. detaljhandeln arbetar en majoritet av de anställda deltid. Av de deltidsanställda kvinnorna i detaljhandeln vill ha ökad sysselsättning. Ofta är deltidsarbetet följden av en bristfällig arbetsorganisation. Med ökade ambitioner inom personalplaneringen och med mer delegering av ansvaret till de anställda så kan mycket av det ofrivilliga deltidsarbetet undvikas. Ambitionen skall vara att heltidsanställning är en rättighet och deltidsanställning en möjlighet. Innebörden av detta måste vara en tydlig signal att samhället vill minska det ofrivilliga deltidsarbetet och att detta måste återspegla sig på arbetstidslagstiftningen. Arbetsgivaren skall vara skyldig att planera arbetets organisation med utgångspunkt från heltidsanställningar. Deltidsarbete skall alltid motiveras utifrån särskilda omständigheter, som de anställdas egna önskemål eller arbetets särskilda beskaffenhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten till heltidsarbete.
mot · GL02A298 · 1997-10-06 00:00:00 — har det skett upprepade nedskärningar på välfärdens kärnverksamheter inom vård, omsorg och skola på ett oacceptabelt sätt. Människor har tvingats lämna viktiga samhällsjobb och förpassats till arbetslöshetskön. Staten tvingas göra stora ekonomiska insatser för att betala för den arbetslöshet som den själv har varit med att skapa. Enligt en är samhällsbesparingarna mycket små när samhällsanställda flyttas från ett arbete till arbetslöshet. Friställs de från ett ordinarie arbete och placeras i arbetsmarknadsutbildning, kostar de samhället mer än på sin tidigare anställning. Det finns två stora problem , arbetslösheten som kostar oerhört mycket pengar som den skapar ohälsa och många andra samhällsproblem. Det andra problemet är hårdbantningen av vård, omsorg, skola och övriga samhällsorgan, som medfört att medborgarna fått en sämre omvårdnad och service som många blivit stressade och slitna. Vi anser därför att en märkbar del av de medel som används till arbetsmarknadsåtgärder på ett bättre sätt kan användas om de överförs till kommuner och landsting och där skapar riktiga jobb. De medel som överförs från statens arbetsmarknadsåtgärder skall i så fall vara riktade för att inte kunna användas till annat än lokala arbeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att överföra medel från statlig arbetsmarknadspolitik till lokala arbetsmarknadsåtgärder.
mot · GL02A3 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning avprop. 1997/98:27 Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet Syftet med föreliggande proposition är vällovligt. Tanken är att det genom utvidgade möjligheter till ledighet från ett befintligt jobb ska underlättas för människor att starta nya företag. Vid en närmare granskning av propositionens faktiska förslag kan konstateras att effekten av förslagen leder till svårigheter för redan befintliga företag. Efter en samlad bedömning av förslaget yrkar vi avslag på propositionen. Regeringens egen småföretagsdelegation säger sig i sitt arbete prioritera färre och enklare regler för småföretag. Detta är i allra högsta grad angeläget och ligger väl i linje med de krav som vi kristdemokrater drivit och bl a motionerat om. Vi förordar en total genomgång av de regelverk som påverkar företagsamheten i syfte att rensa bort sådant som inte är absolut nödvändigt. Ledighetslagstiftningen är omfattande och varje ny förändring som innebär att rätten till ledighet utökas ytterligare innebär svårigheter för de allra minsta företagen. Propositionens förslag om regler för rätten till återgång till det arbete som man är ledig ifrån belyser detta på ett tydligt sätt. För ett litet företag kan en nyckelpersons rätt att återkomma till sitt gamla arbete bli mycket besvärande om man skaffat nödvändig vikarie och sedan står med övertalighet som innebär ökad kostnad för företaget. Propositionens skrivningar om att den tilltänkta nya verksamheten inte får konkurrera med arbetsgivarens verksamhet är oklar. Gränsdragningsproblem kommer att uppstå och vidare en risk för snedvridande konkurrens. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå regeringens förslag till lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet.
mot · GL02A300 · 1997-10-06 00:00:00 — Ökad delaktighet på arbetsmarknaden för handikappade har arbetslösheten drabbat många människor, och regeringen har gjort stora insatser för att kunna möta denna nya situation. Regeringen har inom olika politikområden, framför allt inom arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken, anslagit medel i syfte att nå målet att halvera den öppna arbetslösheten fram . Olika grupper har prioriterats, som har speciella svårigheter att komma in på den öppna arbetsmarknaden. När vi nu ser resultatet finns det anledning att känna oro eftersom grupper som har speciella behov har fått en mindre del av åtgärderna. För personer i handikappåtgärder, dvs de som har allra svårast att konkurrera, har arbetslösheten fördubblats . har det arbetsmarknadspolitiska stödet varit oförändrat för denna grupp. Mot denna bakgrund måste man fråga sig om det är rimligt att satsningen på personer med behov av handikappåtgärder på arbetsmarknaden ska vara oförändrad, som satsningen på arbetsmarknadspolitiska åtgärder för övriga varit mycket stor. Denna problematik måste genomlysas mycket noggrant så att arbetsmarknaden inte segregeras ytterligare. Genom den s.k. vet vi att det är samhällsekonomiskt lönsamt att låta människor arbeta med hjälp av lönebidrag ända upp till en lönebidragsnivå på . Vi vet också att behovet av lönebidrag är mycket stort hos de arbetshandikappade. Kravet på ökade övergångar från till den ordinarie arbetsmarknaden har ökat, vilket ofta leder till ökade behov på lönebidragssidan. står 50 000 arbetshandikappade i kö för att få komma ut på arbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av särskild uppmärksamhet beträffande stödet till de arbetshandikappade.
mot · GL02A301 · 1997-10-06 00:00:00 — Otraditionella insatser inom arbetsmarknadspolitiken Inom anslaget för de arbetsmarknadspolitiska medlen föreslås för vara reserverade till s k otraditionella insatser. Dessa medel går till olika projekt men också till att bl a finansiera resekostnader i samband med de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. De används också till att finansiera diverse andra kringkostnader vid t ex ALU-verksamheten. har allt mer av de otraditionella medlens användning begränsats med dessa restriktioner av användningen. Detta innebär att allt mindre av de otraditionella medlen kan användas till just otraditionella insatser. Detta är ett problem men mer allvarligt är att fördelningen mellan länen av de otraditionella medlen inte tar hänsyn till de olika regionala förhållandena. Detta slår speciellt hårt mot glesbygden i skogslänen. Kostnaderna för att täcka kringkostnader vid ALU, (resekostnader, traktamenten) är betydligt högre i skogslänen till följd av de mycket långa avstånden. De fördelningsmodeller som används inom förmår ej kompensera för dessa orättvisor. Vi anser därför att regeringen i sitt regleringsbrev till avseende fördelningen av de s k otraditionella medlen bör kompensera skogslänen för de merkostnader som de långa avstånden medför. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av de otraditionella medlen inom arbetsmarknadspolitiken.
mot · GL02A302 · 1997-10-06 00:00:00 — kan bevilja utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning, inskrivning vid ett () eller vid deltagande i arbetsplatsintroduktion (API). Utbildningsbidraget består av dagpenning och är på samma nivå som a-kasseersättningen. Om man inte tillhör en a-kassa är dagpenningen . Men möjligheten att erhålla denna ersättning gäller . En företagare som vill pröva annat yrke får ingen ersättning förrän han avvecklat eller avregistrerat sitt företag. Detta försvårar för egenföretagare att söka annan sysselsättning än den som bedrivits i det egna företaget. Det borde vara möjligt för företagare att pröva annan utbildning eller sysselsättning genom utan att först avyttra sitt företag. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsbidrag till företagare.
mot · GL02A303 · 1997-10-06 00:00:00 — Lokala val av arbetsmarknadspolitiska åtgärder Trots den positiva konjunkturutveckling som förväntas och framåt finns ett fortsatt stort behov av arbetsmarknadspolitiska insatser för att säkerställa att de arbetslösa kan konkurrera om de lediga platserna. I detta arbete har arbetsförmedlingsnämnderna ett stort ansvar. För att kunna stärka individens ställning på arbetsmarknaden bör arbetsförmedlingsnämnderna få friare regler för att kunna nå lokala lösningar vid tillsättning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Exempel: Vid en miljöstation finns ca 60 . Det finns 45 arbetssökande att tillgå. När tiden är tillgodosedd för den som uppbär en plats finns ingen annan att tillsätta. Då anser jag att arbetsförmedlingsnämnden skall ges möjlighet att förlänga åtgärder till dess behov uppstår för en annan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge arbetsförmedlingsnämnderna friare regler för tillsättning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
mot · GL02A304 · 1997-10-06 00:00:00 — S-kvinnorna har krävt sex timmars arbetsdag . Sex timmars arbetsdag är vårt mål, men förkortningen måste ske stegvis. Kostnaderna för arbetstidsförkortning bör betalas med delar av framtida löneökningar. Tid i stället för pengar. som vi kräver kortare arbetstid arbetar vi naturligtvis med alla andra frågor som hör ihop med kvinnors arbete, t.ex. lika lön för likvärdigt arbete, rätt till heltidsarbete, god arbetsmiljö, trygga anställningsförhållanden m.m. har i sitt slutbetänkande gett exempel både från och på hur arbetstidsförkortning gett ökad välfärd, räddat arbetstillfällen, möjliggjort för deltidsarbetslösa att få fler timmar samt bidragit till fler och nya jobb. kommun är den kommun som först gick ut med ett erbjudande till de anställda och går ut med ett förnyat erbjudande att korta arbetstiden. Det första erbjudandet var en succé och man beräknar att det gav ca 1014 nya jobb. Fler fackliga organisationer för diskussionen. har kortat sin arbetstid med sammanlagt . Intresset för vår modell är stor och en av diskussionsfrågorna på många arbetsplatser inom olika avtalsområden. Därför är det nu dags att arbetstidsförkortningen får en starttidtabell. Traditionell svensk politik är att först försöka avtalsvägen och om parterna misslyckas lagstifta. Det är också den vägen vi föreslår. En första förkortning av den generella arbetstiden bör avtalsvägen påbörjas , men måste värderas i förhållande till effekterna av redan genomförda arbetstidsförkortningar och de andra krav som intecknar det ekonomiska utrymmet, som en utbyggnad av vård, omsorg och skola. De anställdas val mellan kortare arbetstid och reala löneökningar, liksom kraven på en bra förutsättning för produktionen, måste vara det avgörande för i vilken takt arbetstidsförkortningen ska ske. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en första förkortning av den generella arbetstiden bör påbörjas avtalsvägen , annars bör lagstiftning övervägas.
mot · GL02A305 · 1997-10-06 00:00:00 — Det är svårt att säga hur pass stor diskrimineringen mot invandrade personer på arbetsmarknaden verkligen är. Vi vet dock att ett förekommande skäl till varför arbetsgivare inte väljer att anställa invandrade personer är invändningar mot deras språkliga kompetens. Det hävdas att en smidig behärskning av språket såväl i tal som i skrift är så pass viktigt att personen inte kan anställas eftersom denna brister i detta hänseende. Detta hävdas som en globalisering pågår och allt fler företag i någon form kommer i kontakt med utländska intressen. Vidare kan vi konstatera att invandrade personer är överrepresenterade i fråga om högskoleutbildning och detta dessutom inom naturvetenskap och teknik, där näringslivet har en stor efterfrågan på kompetenta personer. Diskriminering förändras framför allt via attitydförändringar men dessa tar förstås tid. Därför bör staten hjälpa utvecklingen på traven en aning och verka för att i praktisk mening undanröja ett av de vanliga hinder som arbetsgivare anger när det nekar invandrade personer arbete, trots att de i övrigt har den kompetens som efterfrågas. Vi föreslår ett nationellt språkcentrum som med hjälp av modern teknik enkelt och snabbt kan garantera arbetsgivaren ett felfritt skriftspråk i de texter som fordras av den anställde. Via datakommunikation skulle en person enkelt kunna sända över en text till språkcentret som kan ligga nästan vart som helst i (där nödvändig infrastruktur är utbyggd) och skulle texten sändas åter i korrekt skick till personen. Inledningsvis är det viktigt att staten, som arbetsmarknadspolitisk åtgärd, bekostar större delen av denna service och att arbetsgivaren endast beläggs med en mindre avgift. Arbetstagaren skall vara helt avgiftsbefriad. Tekniken bygger självklart på att arbetstagaren helt och hållet svarar för innehållet i texten och att stödet endast avser att korrigera språket och i viss mån även framställning så att texten fyller den funktion som avses. bör som sin mening ge regeringen till känna att denna bör återkomma till med förslag på sådant språkcenter som beskrivits i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör återkomma till med förslag på inrättande av ett sådant språkcenter som beskrivits i motionen.