mot · GL02U609 · 1997-10-06 00:00:00 — Mänskliga rättigheter och demokrati Motion till riksdagen1997/98:U609av Gran Lennmarker m.fl. (m) Mnskliga rttigheter och demokrati Mnskliga rttigheter och demokratiDemokratier blir allt vanligare i vrlden. Frn att fr ettdecennium sedan ha varit undantag r nu demokrati dendominerande styrelseformen. finns endast enstakadiktaturer kvar i och , nmligen iVitryssland och p . Situationen r dock oroande ven iFederala republiken () ochSlovakien.I har demokratin gjort stora framsteg, och ven omsituationen r brcklig p sina hll har de brutala diktaturerna frsvunnitnstan verallt. Mnskliga rttigheter respekteras i betydligt strre omfatt-ning nu n tidigare. Men brott mot de mnskliga rttigheterna frekommertrots allt. Att detta sker r allvarligt och skall alltid ptalas i Europardetochi andra organ.I , som tidigare plgades av mnga militrdiktaturer, r detenbart som inte har en folkvald regering. Men tskilliga av demo-kratierna r brckliga och respekten fr mnskliga rttigheter r intetillfreds-stllande i vissa av lnderna. Viljan till fred och frsoning i -nu senast i - r dock tydligt mrkbar.I r utvecklingen ocks p rtt vg. De stora undantagen r de femsex lnderna i det socialistiska blocket frn i vster till ister. Hr kan man inte se ngon vilja till demokratisering och de mnskligarttigheterna ignoreras.Indonesien r det stora undantaget frn regeln att icke-socialistiska lnder idenna del av vrlden r demokratier. ven dr saknas tyvrr tecken p attutvecklingen gr i demokratisk riktning.I ett blte frn ver , och Arabvrlden nermot Central- och Vstafrika r demokratin satt p undantag. Situationenbetrffande de mnskliga rttigheterna r inte bttre. I begrnsad, men dockvxande omfattning finns en islamsk fundamentalism som utvar frtryckmot mnniskor med en annan religis vertygelse och mot kvinnor. Sudanoch r upprrande exempel p detta. Den afrikanska och arabiskasocialismen r liksom annat sekulrt maktbegr, som t.ex. i och ,fortfarande den vanligaste orsaken till diktatur och frtryck.Det r emellertid gldjande att demokratin i det vriga inte bara fttfotfste utan ven breder ut sig. Fler n 30 lnder i har haft sinafrstademokratiska val. I sdra r demokrati vanligare n diktatur. ven omsituationen dr r brcklig, har betydande framsteg gjorts jmfrt med hurdet var bara fr ngra r sedan. En viktig uppgift, mot bakgrund avutvecklingen efter frtryck som i vissa fall utmynnat i folkmord, r attetablera normer fr hur frsoning kan stadkommas. Gemensamt accepteradeformer fr att utkrva ansvar kan ven f preventiva konsekvenser med tankep mnga afrikanska konflikters nya karaktr.MedelhavsomrdetDemokratin har svrt att f fste i arabvrlden. Brjan till enpositiv utveckling kan dock sknjas i och Jordanien.I syfte att frmja mnskliga rttigheter och demokrati liksomekonomisk utveckling och miljsamarbete, har EU enMedelhavsstrategi. Den innebr att alla lnderna vidMedelhavets sdra och stra kust, utom som r underFN-sanktioner, erbjuds s.k. Euromediterrana-avtal. Detta rassociationsavtal som innebr att dessa Medelhavslnder ochEU skall utgra ett frihandelsomrde r 2010.I denna dialog med EU:s samarbetslnder i Medelhavsomrdet r detviktigt att frgor om mnskliga rttigheter och demokrati betonas starkare.Den hittillsvarande utvecklingen har visat att respekten fr mnskligarttigheter och utvecklingen mot demokrati inte kommit s lngt som det rrimligt att krva.Sker inte en demokratisk utveckling och kar inte respekten kraftigt frmnskliga rttigheter, kommer sdra och stra delen av att vara en mycket instabil region.Sdra AfrikaGenom avvecklingen av apartheid i och freden ochfrsoningen i Moambique r situationen i sdra Afrikagynnsam fr framvxt och stabilisering av demokratin. InomSADC-samarbetet kommer den ekonomiska integrationen attaccelerera, frihandelsavtal med EU ochfrestende anslutning till Lomkonventionen br kunna geett vrdefullt std till den ekonomiska utvecklingen i helaregionen ven om villkoren kunnat vara mer genersa frnEU:s sida.Fr att respekten fr mnskliga rttigheter och demokrati skall bli besten-de i denna del av , r det viktigt att bygga upp strukturer som frmjaroch kontrollerar att utvecklingen gr i rtt riktning. br drfr idialogen med lnderna i sdra betona vikten av att det skapasregionala strukturer fr mnskliga rttigheter och demokrati.Europardet kan hr vara en frebild. Erfarenheterna visar att integra-tionssamarbetet startade just med mnskliga rttigheter och demokrati nrEuropardet bildades fr 50 r sedan.SADC-samarbetet kan ges fastare strukturer nr det gller att vervakaefterlevnaden av mnskliga rttigheter och demokrati bland de tolv lndersom r medlemmar. Det framvxande parlamentariska samarbetet inomorganisationens ram gr detta mjligt. Europardets konventioner ochmekanismer skulle kunna tjna som frebilder. En sdan verksamhet skullekunna finansieras genom EU-bistndet d det handlar om regional integra-tion dr erfarenheterna frn det europeiska integrationssamarbetet kan varaintressanta. br agera fr detta inom EU.Utfrlig rapport om mottagarlndernaSverige arbetar fr respekt fr mnskliga rttigheter ochdemokrati genom FN-systemet, genom EU och bilateralt. Frett litet land som kan det emellertid vara svrt attbilateralt utva inflytande i sdana frgor. Men engenomfrbar uppgift r att f fler lnder att inse att det rinom ett demokratiskt styrelseskick som medborgarna har debsta mjligheterna att forma ett samhlle som vrnar omrttsstaten och dr yttrandefrihet, politisk pluralism ochflerpartisystem kan utvecklas.I de lnder som mottar ett betydande svenskt bistnd har ettsrskilt ansvar fr att respekten fr mnskliga rttigheter och demokratistrks och fr att etablerade regler och principer efterlevs.Hittills har agerande varit fr svagt. Bistnd har utbetalats utanngra direkta krav p att utvecklingen skall g i riktning mot demokrati medkad respekt fr mnskliga rttigheter. ven statsmakter som harfrtryckt sitt folk har kunnat rkna med svenskt bistnd.Sverige mste nu p ett mycket aktivare och tydligare stt stlla krav ochdriva p utvecklingen mot demokrati och respekt fr mnskliga rttigheter.I flera r har vi begrt att regeringen rligen fre, eller senast isamband med, budgetfrslaget skall ge en utfrlig rapport omsituationen och utvecklingen nr det gller respekten fr mnskliga rttig-heter och demokrati i mottagarlnderna.En sdan rapport skulle utgra ett underlag fr en utfrlig debatt infrbeslut om framtida svenska bistndsinsatser. Vetskapen om att den svenskariksdagen noggrant fljer och vrderar utvecklingen av mnskliga rttigheteroch demokrati skulle vara en viktig signal till mottagarlnderna.Utrikesutskottet uttalade sig positivt i betnkandet ominternationellt utvecklingssamarbete ver detta frslag, och senast ibetnkande 1996/97:UU12 frutsattes att en samlad bild av lget betrffanderespekten fr mnskliga rttigheter och demokrati i mottagarlnderna skullekomma att ges, lmpligen som en bilaga till budgetpropositionen.Tyvrr har regeringen inte heller denna gng uppfyllt frvntningarna nrdet gller att redovisa denna samlade bild ver situationen i mottagar-lnderna. Den redovisning som sker i r minimal och harsnarast frsmrats jmfrt med redovisningen fr ett par r sedan. Det finnsdrfr anledning att terigen rikta anmrkning mot regeringen fr bristandeintresse fr att redovisa lget fr mnskliga rttigheter i de lnder som mottarsvenskt bistnd.Frbttrad kontrollDet internationella regelsystem som syftar till att vrna denenskilda mnniskans rtt r vl utbyggt. ven om det finnsvissa brister r det stora problemet att lnder inte ansluter sigtill internationella konventioner eller, vilket r vanligare, attfrpliktelserna inte uppfylls.Det finns en rad ideella internationella organisationer som gr ett viktigtarbete nr det gller att vervaka situationen och i rapporter redovisa lgetfr mnskliga rttigheter och demokrati. Tiden borde dock nu vara mogen attocks fr en detaljerad rapport om lget betrffandeefterlevnaden av de principer som organisationen sjlv r grundad p.Barnkonventionens uppfljningsmekanism kan tjna som fredme, mengranskningen br ske direkt i generalfrsamlingen. En sdan rlig rapportborde bli freml fr en ingende och bred debatt med alla medlemslnder.Den 10 december 1998 r det 50 r sedan den universella deklarationenom de mnskliga rttigheterna antogs av . Denna dagkunde vara ett bra tillflle att fr frsta gngen genomfra en uppfljnings-debatt.Villkor fr svenskt bistndNoggranna rapporter om lget fr de mnskliga rttigheternaoch demokrati i de lnder som mottar bistnd frn Sverigeskall utarbetas rligen och redovisas innan beslutom bistndssamarbete, senast i samband med attbudgetpropositionen avlmnas. Bistnd fr inte utbetalas tillstatsmakter som grovt och systematiskt krnker mnskligarttigheter och utvar frtryck mot sina medborgare.Allvarlig korruption skall ocks utesluta bistnd.Ekonomisk tillvxt och demokratiEn snabb ekonomisk tillvxt har oftast positiva effekterocks vad det gller mnskliga rttigheter och demokrati. Ettsnabbt utrotande av fattigdomen i kombination med en hgrebildningsniv frmjar detta. Uthllig ekonomisk tillvxt rdessutom frknippad med ekonomisk frihet dr ett stort antalaktrer bestmmer samhllsutvecklingen. Detta kan intekombineras med ett totalitrt samhlle, dr statsmakten gransprk p att styra varje del av samhllets utveckling.De fria fretagen och de sjlvgande bnderna r viktiga ingredienser i ettpluralistiskt samhlle och drmed frutsttningen fr demokrati och mnsk-liga rttigheter.Sambandet r dock inte absolut. ven om frtrycket har lttat i lnder somFolkrepubliken och r det likvl lng vg kvar innan lndernaens kan betraktas som framvxande demokratier. Att dra slutsatsen att deekonomiska frbindelserna med sdana lnder skall avbrytas eller minskasvore dock alldeles felaktigt.Huvudregeln mste vara att stimulera en snabb fattigdomsavveckling. Detgller att frmja handel, direktinvesteringar och andra privata insatser. Fr-delen r att dessa stimulerar den av statsmakten fristende delen av sam-hllet.Ibland framfrs kravet att handelsbojkotter eller avbrytande av de ekono-miska frbindelserna med ett land skall anvndas ssom ptryckningsmedel.Erfarenheten visar att detta mycket sllan leder till framgng. Sanktionerleder normalt till att landet isoleras och att diktaturen frdjupas. Regimenkan skylla problemen p en fientlig omvrld.I vissa srskilt allvarliga fall r sanktioner dock ndvndiga. De mste i sfall vara beslutade av FN:s skerhetsrd fr att de skall f effekt och fr attde skall ha den moraliska legitimiteten. Det kan inte accepteras att enskildalnder frsker utstrcka sin egen sanktionslagstiftning till att ocks gllaandra lnder.Om handel och investeringar frmjar fretagsamhet och det civila sam-hllet gller motsatsen om bistnd till statsmakten i diktaturer eller andralnder dr de mnskliga rttigheterna frtrycks. Bistnd skall inte tillfras destrukturer som str fr frtrycket. I stllet r bistnd via fria och frivilligaorganisationer srskilt viktigt i sdana situationer. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att regeringen inom ramen fr EU:s Medelhavspolitik betonarkravet p mnskliga rttigheter och demokrati i dialogen med de associeradelnderna,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i den bilaterala dialogen och inom EU verkar fr enstruktur fr att frmja och kontrollera respekten fr mnskliga rttigheter ochdemokrati i sdra ,3. att hos regeringen begr en redovisning av lget ochutvecklingen betrffande mnskliga rttigheter och demokrati imottagarlnderna fr svenskt bistnd i enlighet med vad som anfrts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att svenskt bistnd ej br ges till regimer som grovt ochsystematiskt bryter mot de mnskliga rttigheterna,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att regeringen i det internationella samarbetet inom FN freslratt dess generalfrsamling fr en utfrlig rapport och genomfr en rligdebatt om lget betrffande mnskliga rttigheter och demokrati imedlemslnderna,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om ekonomiska sanktioner.