mot · GL02Fö228 · 1997-10-06 00:00:00 — 2 Den säkerhetspolitiska utvecklingen 4 Smalare men vassare Inför försvarsbeslutet konstaterade att säkerhetspolitiska läge inte varit så stabilt och fördelaktigt på mycket . Sedan försvarsbeslutet har ett fördrag slutits om samarbete mellan och , varigenom förankras i det fortsatta säkerhetssamarbetet i . Det är mycket välkommet. finns det en risk med fördragets konstruktion att det befäster som NATO:s motpart. Beslutet att inleda förhandlingar om en utvidgning av NATO till att omfatta , och är likaså välkommet. Att varken eller någon av de baltiska staterna omfattas av beslutet beklagar vi. Den oförmåga att aktivt stödja de baltiska staternas önskemål om NATO-medlemskap har inte underlättat en för mer önskvärd utveckling i detta avseende. Om de baltiska staterna för överskådlig tid utestängs från medlemskap i ökar det ytterligare ansvar för att medverka till att stärka deras säkerhet. De utgångspunkter för framtida försvars- och säkerhetspolitik som redovisades av års försvarsbeslut kvarstår. skall bidra till att skapa en alleuropeisk fredsordning. NATO bör utvecklas till en struktur för gemensam säkerhet i vår världsdel, med som medlem. Det finns inte anledning att nu ompröva den militära alliansfriheten, men full handlingsfrihet bör råda inför den fortsatta säkerhetspolitiska utvecklingen i . Det finns redan nu anledning att befara att försvarsbeslut återigen inneburit att man av politiska skäl sökt rädda för stor del av tidigare grundorganisation. Redan inför kontrollstationen 1998 kan ytterligare neddragningar och långsiktiga förändringar av försvarets krigsorganisation och därmed också grundorganisation behöva göras. avvisar tanken på att i princip pliktutbilda alla vapenföra unga män utan att behov av dem i krigsorganisationen föreligger. Den s k Folkförsvarstanken är en myt utan verklighetsförankring som saknar grundläggande respekt för den enskilde individens frihet och integritet. Den bör en gång för alla förpassas till historiens skräpkammare. Totalförsvarsplikten bör i fortsättningen utformas så att könsneutral pliktuttagning kommer att gälla för hela totalförsvaret. I vårt förslag till utformning av försvarets krigsorganisation skulle väsentligt färre tas ut till militär grundutbildning. I förslagen rörande försvarets skolverksamhet saknas en samlad bedömning av utformning och inriktning av den framtida skolverksamheten inom försvaret. bör därför i avvaktan på detta avslå förslagen om förändringar av försvarets skolverksamhet. Inför försvarsbeslutet ställde sig tveksamt till att koncentrera de helikopterdivisionerna till enbart två orter. Vi ställer oss bakom tanken på att försvarets helikopterverksamhet indelas i fem divisioner med en femte, division väst, med ledning i . Vi vill vidare understryka den brist som förslaget innebär vad gäller räddningsberedskapen längs . Det finns därför inte skäl att nu flytta helikopterverksamheten från . 2 Den säkerhetspolitiska utvecklingen Inför försvarsbeslutet konstaterade att säkerhetspolitiska läge, vilket i hög grad bestäms av utvecklingen i , inte varit så stabilt och fördelaktigt på mycket . Knappast något är mer avgörande för vår fred och stabilitet än förhållandena i sydöstra strandstater. Något traditionellt militärt hot i form av regelrätta invasionsföretag mot svenskt territorium i södra eller föreligger inte för överskådlig tid. Den politiska utvecklingen i är dock fortfarande instabil och oförutsägbar. I avvaktan på den säkerhetspolitiska kontrollstationen finns det bara anledning att kort beröra vad som ytterligare skett som förlupit sedan försvarsbeslutet. träffades ett avtal om samarbete mellan och . Med fördraget mellan och förankras i det fortsatta säkerhetssamarbetet i . Det är mycket välkommet. finns det en risk med fördragets konstruktion att det befäster som NATO:s motpart, vilket kan vara olyckligt för såväl säkerhetssamarbetet i som för egen utveckling. anser att det skulle vara i svenskt intresse att NATO står öppet för alla demokratier i som önskar bli medlemmar, utan någon begränsning eller rum, och som därför inte utesluter . Beslutet i samband med i att inleda förhandlingar om en utvidgning till att omfatta , och är likaså välkommet. Att varken eller någon av de baltiska staterna omfattades av beslutet beklagar vi. Om beslutet om denna mycket begränsade utvidgning visar sig ha långsiktig varaktighet kan det visa sig vara olyckligt för säkerhetssamarbetet i och inte minst för utvecklingen av den säkerhetspolitiska stabiliteten i . Den oförmåga att i rent svenskt säkerhetspolitiskt egenintresse aktivt stödja de baltiska staternas önskemål om NATO-medlemskap har inte underlättat en för mer önskvärd utveckling i detta avseende. Att med all kraft stödja de baltiska staternas önskemål om medlemskap i är inget alternativ till NATO-medlemskap, men blir i detta perspektiv än mer angeläget för . Om de baltiska staterna för överskådlig tid utestängs från medlemskap i ökar det ytterligare ansvar för att medverka till att stärka deras säkerhet. sak är oupplösligt också vår. Allt mer talar för att mandatet för den i kommer att förlängas ytterligare i någon form och att i någon form kan förväntas delta i detta. Försummelserna från världssamfundets sida att tidigt ingripa för att stoppa folkmordet i Bosnien kräver ett långvarigt engagemang på plats för att säkerställa förutsättningarna för fredsprocessen. Därmed bekräftas också den nya roll som NATO fått i den europeiska fredsstrukturen, vilket är positivt. Vi välkomnar också den fortsatta utvecklingen av samarbetet inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) och inrättandet av det (). De utgångspunkter för framtida försvars- och säkerhetspolitik som redovisades av under processen års försvarsbeslut kvarstår. Vår framtida säkerhet förutsätter ett aktivt svenskt deltagande såväl i byggandet av den framtida europeiska säkerhetsstrukturen som i kris- och konflikthantering, liksom i fredsbevarande och fredsfrämjande insatser. skall bidra till att skapa en alleuropeisk fredsordning. NATO bör utvecklas till en struktur för gemensam säkerhet i vår världsdel med som medlem. Det finns inte anledning att nu ompröva den militära alliansfriheten, men full handlingsfrihet bör råda inför den fortsatta säkerhetspolitiska utvecklingen i . Skulle NATO utvidgas med de baltiska staterna och kommer frågan i ett nytt läge. Inför försvarsbeslutet föreslog att försvarets krigsorganisation förändras ytterligare i smalare men vassare riktning. Markstridskrafternas krigsorganisation föreslogs få en inriktning med 8 allsidigt användbara brigader och 2 för uppgiften skräddarsydda förband för direkt försvar av resp . Genom att minska arméns storlek skapas utrymme för fortsatt modernisering och för att öka försvarets såväl rörlighet som slagkraft. När den nytillträdda socialdemokratiska regeringen valde att tidigarelägga kommande försvarsbeslut, var det helt klart att tidsplanen inte medgav några egentliga förseningar. Hanteringen förutsatte ett smidigt och samarbetsinriktat handlag från regeringens sida. Redan den inledande hanteringen av den parlamentariska försvarsberedningen visade på allvarliga brister i detta hänseende. Med hänsyn till det allvarliga statsfinansiella läget var det angeläget med ett försvarsbeslut som tog rejäla tag och anpassade det framtida försvaret till såväl de säkerhetspolitiska förändringarna som till statens knappa ekonomiska resurser. försvarsbeslut behövde därför omfatta alla väsentliga områden av totalförsvaret, men beslutet blev långt ifrån fullgånget i detta hänseende. Viktiga områden rörande försvarets skolverksamhet, dimensioneringen av pliktfrågorna, försvarsmaterielfrågorna samt lednings- och styrsystem uppsköts till den aviserade kontrollstationen 1998. Vi kan redan nu konstatera att detta var olyckligt och gav ofullständigt underlag för det fattade försvarsbeslutet. 4 Smalare men vassare Inför försvarsbeslutet föreslog till skillnad från regeringen att försvarets krigsorganisation förändras ytterligare i smalare men vassare riktning. Markstridskrafternas krigsorganisation föreslogs få en inriktning med: 8 allsidigt användbara brigader med förmåga att sättas in var som helst i landet, utformade så att på kort sikt ytterligare 4 och i allvarligaste fall ytterligare 8 brigader kan utbildas, 2 brigadliknande, för uppgiften skräddarsydda, förband för direkt försvar av resp . Genom att minska arméns storlek skapas utrymme för fortsatt modernisering, vilket borde användas bl a för att bygga upp s k luftburet kavalleri med attackhelikoptrar och anskaffning av artilleri (ev raketartilleri) med längre räckvidd. Därigenom ökar försvarets såväl rörlighet som slagkraft. För sjö- och kustförsvarsstridskrafternas och för flygstridskrafternas krigsorganisation i övrigt sammanföll vår bedömning med regeringens vad avser dimensionering. Även här borde emellertid avveckling och nyanskaffning av materiel anpassas så att erforderlig tillväxt snabbt kan förverkligas. Vad avser dimensionering och anskaffande av JAS 39 delserie 3 sammanföll likaså vår uppfattning med regeringens, även om vi förordar en tidsmässigt mer utdragen leveranstakt. I försvarsbeslutet ifrågasatte emellertid grunderna för förändringarna beträffande dimensionering och lokalisering av Försvarsmaktens grundorganisation. Det var redan då vår uppfattning att ytterligare neddragningar i arméns grundorganisation kommer att visa sig vara nödvändiga även med regeringens förslag, i värsta fall redan före nästa försvarsbeslut. Det finns redan nu anledning att befara att försvarsbeslut återigen inneburit att man av politiska skäl sökt rädda för stor del av den tidigare grundorganisationen. Det av överbefälhavaren och regeringen nu redovisade gapet mellan uppgifter och tilldelade resurser försvarsbeslut understryker att redan inför kontrollstationen 1998 kan behöva göra ytterligare neddragningar och långsiktiga förändringar av försvarets krigsorganisation och därmed också grundorganisation. Kommande utgifter såväl för drift som för investeringar vid förband, som då kommer att läggas ned, har då varit bortkastade från försvarssynpunkt. Det hade då varit angeläget att inte vid försvarsbeslutet göra nedläggningar av förband, som det vid ytterligare neddragningar kommer att visa sig ha varit felaktiga val, som t ex skapat för stora vita fläckar på kartan. Det kan gälla såväl frågan om utbildningsplattformens egna förutsättningar som belägenheten i närheten av stora upptagningsområden av värnpliktiga eller viktig samhällelig infrastruktur. Av dessa skäl borde nedläggningarna i och ha övervägts ytterligare. Det visar sig , när regeringen lämnar sina första förslag avseende försvarets skolorganisation, förmodligen ha varit en riktig bedömning. ställde sig bakom den anslagsram för försvarsbeslutsperioden som beslutade . Inom ramen föreslogs emellertid vid sidan av ovannämnda strukturförändringar inom den finansiella ramen något förstärkt med en omfördelning mellan utgifterna inom totalförsvaret för . I linje med detta föreslår vi inför att till anslaget A 1 Försvarsmakten överföres ytterligare sammanlagt från anslagen B 1 Funktionen Civil ledning och B 3 Funktionen befolkningsskydd och räddningstjänst. Anslaget B 1 föreslås minskas i avvaktan på att regeringen återkommer till med förslag, i vilket vidare behov av och former för civila beredskapsstyrkor redovisats. föreslås vidare begränsa sitt bemyndigande för funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst med till sammanlagt , då produktion av skyddsrum bör begränsas och inriktas mot områden, där riskerna bedöms som störst. Behovet av fortsatt sanering av landets statsfinanser medger med hänsyn taget till det säkerhetspolitiska läget inte att försvaret nu kan erhålla en omfattning som helt kan möta hot, som då skulle kunna utvecklas. Det gör det nödvändigt att fortsätta bygga på att försvarets krigsduglighet med särskilda insatser skall kunna höjas och att en långsiktig tillväxt skall kunna äga rum under förutsättning av erforderliga beslut. Det är då en central uppgift för riksdag och regering att återkommande pröva försvarsmaktens förutsättningar och behov för att klara uppgifterna återtagning och långsiktig anpassning. Vi välkomnar att regeringen i skrivelse 1997/98:4 Totalförsvar i förnyelse lämnar en redovisning för hur man avser att fortsatt bedriva detta arbete, även om vi kan konstatera att arbetet i allt väsentligt återstår. Materielförsörjningen och därmed den svenska försvarsindustrins utveckling blir i detta sammanhang av strategisk betydelse för möjligheterna för försvaret att genomföra olika nivåer av anpassning. Dessa frågor behöver därför särskilt ses över vilket regeringen bör ges till känna med anledning av förslag beträffande materielförsörjning och försvarsindustri. föreslår liksom vid beslutet att ytterligare anslås för anpassningsinriktade tekniksatsningar för att bättre kunna förverkliga kraven på kvalitativ förnyelse i enlighet med linjerna försvarsbeslut. anslöt sig redan inför försvarsbeslutet till grundtankarna i den s k om försvarets ledning och struktur. Liksom då föreslår vi en minskning av antalet militärområden genom sammanslagning av samt att fördelningsstaberna integreras i milostaberna. Det bör regeringen ges till känna med anledning av vad den redovisar om kommande förändringar i skrivelsen 1997/98:4. avvisar tanken på att i princip pliktutbilda alla vapenföra unga män utan att behov av dem i krigsorganisationen föreligger. Den s k Folkförsvarstanken är en myt utan verklighetsförankring som saknar grundläggande respekt för den enskilde individens frihet och integritet. Den bör en gång för alla förpassas till historiens skräpkammare. Totalförsvarsplikten bör i fortsättningen utformas så att könsneutral pliktuttagning kommer att gälla för hela totalförsvaret. I vårt förslag till utformning av försvarets krigsorganisation skulle väsentligt färre tas ut till militär grundutbildning. I försvarsbeslutet avvisade vi också tills vidare förslaget beträffande civila beredskapsstyrkor mot bakgrund av att regeringen inte kunnat presentera något underlag rörande behov av och former för en sådan pliktutbildning. Vi välkomnar därför den nu av regeringen tillsatta översynen av pliktfrågorna och förutsätter att den kommer att innebära en återgång fullt ut till de principer för plikttjänstgöringen som låg till grund för beslut om totalförsvarsplikt. I detta sammanhang välkomnar vi att översynen med förtur skall behandla frågor gällande uppskovsregler och disciplinansvaret. Vi välkomnar likaså att översynen omfattar frågor rörande utbildningens meritvärde för såväl värnpliktiga som civilpliktiga. Arbetet inom försvarsmakten i dessa frågor får inte avstanna i avvaktan på översynen utan bör tvärtom påskyndas. I takt med att allt färre tas ut till plikttjänstgöring måste förhållandena bringas i allt bättre överensstämmelse med dem som gäller i det civila samhället. Plikttjänstgöringen måste också i största möjliga utsträckning utformas så att den för den enskilde blir en tillgång också efter fullbordad utbildning. Frågorna rörande försvarets skolverksamhet behandlades inte försvarsbeslut, vilket utgjorde en allvarlig brist i underlaget för detta. I årets budgetproposition redovisas regeringens förslag i de delar som den särskilde utredaren redovisat i ett delbetänkande. saknas en samlad bedömning av utformning och inriktning av den framtida skolverksamheten inom försvaret, vilket gör underlaget för ett delbeslut mycket osäkert. Erfarenheterna från försvarsbeslutet understryker behovet av en samlad bedömning. Till detta kommer den enligt vår bedömning fortsatta nödvändiga anpassningen av försvarets grundorganisation, vilken bör bli föremål för behandling i samband med övervägandena års kontrollstation. bör därför i avvaktan på detta avslå förslagen om förändringar av försvarets skolverksamhet. Inför försvarsbeslutet ställde sig tveksamt till att koncentrera de helikopterdivisionerna till enbart två orter. Redan då ansågs en fördelning på tre orter kunna vara lika kostnadseffektiv. I det förslag som föreläggs har denna tveksamhet inte kunnat undanröjas. Tvärtom understryks den i det material som de interna remissorganen inom försvarsmakten redovisat. Vi ställer oss därför bakom tanken på att försvarets helikopterverksamhet indelas i fem divisioner med en femte, division väst, med ledning i . Vi vill vidare understryka den brist som förslaget innebär vad gäller räddningsberedskapen längs . Förslaget att som följd av nedläggningen av F 15 i även överföra helikopterverksamheten där till tar därför inte hänsyn till beredskapsbehoven utan bara till försvarsmaktens interna symmetritänkande. Regeringens redovisade förhoppningar om att helikopterberedskapen vid kan komma att lösas framöver är inte skäl att nu flytta helikopterverksamheten från . Regeringen beräknar ett lägre anslag för fredsfrämjande truppinsatser än för innevarande budgetår. Det sker mot bakgrund av att ännu ingen klarhet råder rörande fortsatta insatser i . Det finns emellertid, vilket framfört tidigare, anledning att räkna med fortsatta insatser framöver. Därvid kan den volymmässiga fördelningen mellan styrkor från europeiska stater och från komma att förskjutas, så att tar ett förhållandevis större ansvar. Följderna av sådana överväganden får regeringen, så som försvarsutskottet uttalade i sitt yttrande 1996/97FöU4y, återkomma till med förslag till. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den säkerhetspolitiska utvecklingen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av försvarets krigs- och grundorganisation, att beslutar om en omfördelning av sammanlagt från anslagen B 1 Civil ledning och B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänst till anslaget A 1 Försvarsmakten, att beslutar att begränsa bemyndigandet för funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst till sammanlagt , att godkänner vad i motionen anförts om att ytterligare bör anslås för anpassningsinriktade tekniksatsningar för kvalitativ förnyelse, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av frågor rörande materielförsörjning och försvarsindustri, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en sammanslagning av , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att integrera fördelningsstaberna i milostaberna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översynen av frågor rörande plikttjänstgöring, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avslå förslagen avseende försvarets skolverksamhet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en femte helikopterdivision väst, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om helikopterberedskap för , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslaget för fredsfrämjande truppinsatser.1 1 Yrkandena 1 och 13 hänvisade till UU.