mot · GK02K22 · 1997-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:70 Ny vallag PersonvalRegeringens förslag till ny vallag innehåller inte så mångaförslag till ändringar men ändå några som måste betecknassom väsentliga. En sådan är frågan om personval och vilketgenomslag det av beslutade personvalet skall få ipraktiken. Ett självklart syfte med valsystemets konstruktionbör, enligt vår mening, vara att väljarna skall garanterasmöjligheter att både påverka politikens innehåll och utkrävaansvar. Eftersom möjligheterna att utkräva personligt ansvarär mycket begränsad i det nuvarande valsystemet kan enförstärkning av personvalsinslaget innebära en förstärkningav folkstyret. Det måste även ses som en viktig del iväljarens frihet att kunna välja, inte bara parti, utan ocksåvem som skall representera henne. de gröna harunder hela processen stött tanken om att stärka relationenmellan väljare och folkvalda i valsystemet. Vi menar likasåatt det i praktiken inte går att bortse från att det har storbetydelse för politikens innehåll vilka människor som blirvalda och att väljarna också av detta skäl bör ha ett merdirekt inflytande över vilka de väljer.Det finns dock även en berättigad oro i debatten om personval. Detojämlika samhälle vi har gör att människors möjligheter att tillgodogörasig information och sålla i mediebruset skiljer sig väldigt mycket mellan olikagrupper. Det här är emellertid ett problem som rör demokratins möjlighetermer generellt. Ett viktigt motargument i den här diskussionen är att det ärförst när man är beredd att ge människor makt som man också kan räkna medatt vi ska kunna ta ansvar.Ett alltför starkt personvalsinslag kan urarta till ytlighet och personligakonflikter i stället för att koncentreras till reella politiska och idémässigaalternativ om hur samhället skall förändras och förvaltas. Det finns också en,utifrån empiriska erfarenheter, befogad oro över att ett starkt inslag avpersonval kan leda till att medialt kända ansikten fokuseras på bekostnad avandra och i sammanhanget mer relevanta meriter. Det har också framförtssynpunkter som att vunna segrar inom jämställdhetsområdet kan riskera attförloras.En lösning på de dilemman som skissas ovan är att partivalet även iframtiden skall ges en framträdande roll men kompletteras med ett ökatpersonvalsinslag. Det är också den lösning som har angetts av ochsom nu föreslås av regeringen. Regeringen tar dock i sitt förslag ettbetydande steg bakåt när det gäller personvalet till . Här föreslås enhöjning till för att personvalet skall få genomslag i stället som föreslås i andra val och som tidigare överenskommits om.Orsakerna till regeringens ändrade inställning har inte klart framkommit ipropositionen. De försök som genomförts allmänna val och i valettill pekar inte på att har varit en för låg siffrasom gett mycket stort genomslag för personvalet. Tvärtom har erfarenheternahittills snarare visat att de genomförda försöken med personval i varitmycket begränsade och att partiernas kontroll över vilka som blir valdalämnats i huvudsak intakt. Ett exempel på detta är valet till Europa-parlamentet som gav i resultat att ingen av de 22 ledamöterna som valdes kansägas ha blivit valda på grund av personvalsinslaget.Risken med det förslag som regeringen lägger är att vi får ett system medpersonval som inte kommer att ha någon reell innebörd för riksdagsvalet. Detriskerar i sin tur att leda till att många väljares redan svaga tilltro till detdemokratiska systemet försvagas ännu mer. Väljare kan komma att känna siglurade och det är, menar vi, mycket farligt. Det är därför oacceptabelt attinföra ett system som det regeringen föreslår. Antingen skall ha ettpersonvalsinslag där väljarna kan känna att de har en möjlighet att påverkavilka som väljs eller så skall vi fortsätta med ett renodlat partisystem.ValfinansieringenKonstitutionsutskottet uttalade i samband med valet tillEuropaparlamentet att det finns ett starkt behov av att få enöppen redovisning av kampanjmedel vid ett ökat inslag avpersonval. KU, och sedan även , visade också ettstarkt intresse av att åtgärder vidtogs för att åstadkommadenna öppenhet. understryker starkt kravet påöppenhet och åtgärder för att säkerställa detta. Vi menarvidare att det är rimligt och lämpligt i samband medinförandet av personval att sätta ekonomiska gränser förvalkampanjerna. Det finns uppenbara risker att ekonomi ochknytning till viss bidragsgivare blir alltför stor utan en sådanreglering. Regeringens proposition tar inte upp något avdessa krav vilket måste ses som en allvarlig brist.Vilka får röstaRegeringen föreslår en anpassning till Europeiska unionensregler om vilka som har rösträtt i lokala val. Det innebär attEU-medborgare får rösträtt till kommunala val om de ärfolkbokförda i landet. "Andra utlänningar" måste däremotvänta till dess att de får delta i allmänna val i Sverige.Ett undantag till den här regeln görs för norrmän ochislänningar. Det vore alltför pinsamt att så uppenbartdiskriminera dessa gentemot unionsmedborgarna.Miljöpartiet anser dock att detta undantag snarare gör helafrågan mer pinsam och upprörande. Det finns inga som helstsakliga skäl att göra skillnad mellan olika grupper avinvandrare när det gäller rösträtten. Det hela får en stank avkolonialt tänkande, den vite mannen, den vita gruppen, motresten av världen. De gröna föreslår i stället att infören regel som innebär att alla, oavsett nationalitet, som ärfolkbokförda i landet och som uppfyller övriga krav får röstai kommunala val.I samband med den nya vallagen är det lämpligt att ta tillfället i akt för attgenomföra en generell sänkning av rösträttsåldern. De fyraåriga valperioder-na har i praktiken lett till en höjning av rösträttsåldern trots att det vorerimligt att gå den motsatta vägen eftersom unga människor har ett störreintresse och betydligt mer kunskaper vad gäller samhällsfrågor än tidigare.Miljöpartiet föreslår en sänkning av rösträttsåldern till . Det skulleinnebära att genomsnittsåldern för förstagångsväljare skulle bli i ställetför nuvarande 20 år.SmåpartispärrarMiljöpartiet föreslår att regeln om småpartispärrar tillriksdag och landsting sänks till en procent i stället förnuvarande. Det nuvarande systemet har i alltför hög gradskyddat gamla och idétrötta partier och hindrat en nödvändigförnyelse i parlamenten.Möjligheten att dela in kommunerna i valkretsar är ett annat sätt att åstad-komma samma sak på kommunnivå. Skillnaden är att när det gäller kommu-nerna så leder valkretssystemet till att vi får en bristande överensstämmelsemellan valresultatet och fördelningen av mandaten i rättsmedvetandet.Miljöpartiet föreslår att systemet med möjlighet för kommunerna att indelakommunen i valkretsar avskaffas.Anmälda kandidater ochskyddet för partibeteckningRegeringen föreslår att en frivillig reglering om anmälan avkandidater införs till val. De partier som väljer attregistrera sin partibeteckning måste anmäla samtliga sinakandidater i valet.Nuvarande regler om att endast några kandidater måste anmälas och att tvåkandidater måste stå överst på en namnvalsedel utmönstras från den nyalagen.Miljöpartiet anser att möjligheten att registrera partibeteckning genom attanmäla två kandidater överst på en namnvalsedel bör finnas kvar.Valsedlar i vallokalernaEn huvudprincip i det svenska valsystemet är att röstningskall äga rum i vallokalen på valdagen. Men möjligheterfinns även för röstning på bl.a. postkontor, sjukhus ochfångvårdsanstalter. För att förbättra möjligheterna tillpersonröstning föreslår att valförrättarna ochröstmottagarna även skall se till att personvalsedlar, för delsvarje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen harfått av rösterna i hela landet, dels för departier som väljer att registrera sin partibeteckning, finnsutlagda i anslutning till varje röstningslokal.Skilda valår för riksdagsvaloch kommunalvalMiljöpartiet anser att det är nödvändigt att reformeravalsystemet så att de lokala frågorna ges större tyngd. Ettviktigt led i denna process är att införa skilda valår förriksdagsval och kommunalval. Som det ser ut såhamnar kommunalvalet i skuggan av riksdagsvalet. Lokalafrågor drunknar i rikspolitik.Inget annat land i har koncentrerat de allmänna valen på alla nivåertill en och samma dag.Införandet av skilda valår för riksdagsval och kommunalval skulle innebäraen vitalisering av demokratin. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 18 kap. 38 § första stycket i regeringens förslagtill vallag skall ändras på så sätt att personligt röstetal skall fastställasbara fören kandidat som fått särskilda personröster till ett antal av avpartiets röstetal i valkretsen,2. att hos regeringen begär förslag om reglering av partiernasvalfinansiering i syfte att garantera medborgarnas insyn i partiernas ochkandidaternas ekonomiska förhållanden,3. att hos regeringen begär förslag till reglering om ekonomiskabegränsningar för valkampanjerna,4. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag till 1 kap. 3§ vallag att alla, oavsett nationalitet, som fyller senast på valdagen ochär folkbokförda i landet har rösträtt vid val till landstings- ochkommunfullmäktige,5. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iregeringsformen och gällande följdlagstiftning att rösträttsåldern vid val till , landstings- och kommunfullmäktige,6. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag till vallagatt småpartispärren till riksdags- och landstingsvalen sänks till ,7. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag till vallagatt systemet med möjlighet för kommunerna att indela kommunen i valkretsaravskaffas,8. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag till vallagatt nu gällande regel om att två kandidater måste stå överst på ennamnvalsedel förs in i den nya lagen,9. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag till 9 kap.12 § vallag att valförrättare och röstmottagare skall se till attpersonvalsedlarfinns utlagda i anslutning till varje röstningslokal i enlighet med vad somanförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i vallagenatt skilda valår införs för riksdags- och kommunalval.