ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Fö327 · 1997-10-06 00:00:00 — ÖB har till regeringen föreslagit en ny försvarsmaktsgemensam flottiljorganisation för försvarets helikoptrar. Flottiljen föreslås uppdelas geografiskt i fyra divisioner nord, ost, mitt och syd. I förhållande till övriga ges Division Syd ett orimligt stort ansvar, nämligen för flygräddningsberedskapen vid tre flygflottiljer varav landets två största (F 7 i och i ), för all taktisk helikopterverksamhet vid två marinkommandon (MKS i och MKV i inklusive MDÖ i ), för civil sjö- och flygräddningsberedskap i landets tätaste sjö- och passagerartrafik på väst- och sydkusten, för nödhelikopterverksamhet för hela södra och västra befolkning, inkluderande landets största fast boende öbefolkning på , samt för bevakningsansvaret för landets i särklass största infrastrukturella riskområde, nämligen . Detta förslag har kritiserats av ett stort antal berörda; bland annat har såväl MBS som MBM anfört avvikande mening till ÖB:s förslag. Kritiken har främst gällt oron för att den tänkta organisationen, en Division Syd med ledning i , inte förmår att upprätthålla den samverkan med de civila myndigheterna och den medverkan i räddningstjänst och sjuktransport med helikopter som föreligger inom det aktuella området. Vidare kan man befara att en Division Syd med ledningsansvar i , på grund av sämre person- och miljökännedom än i dagens organisation vid 12 Hkp-divisionen , riskerar att underminera det mycket väl fungerande samarbetet mellan berörd personal inom militära och civila myndigheter på , liksom det redan väl upparbetade internationella samarbetet, främst inom ramen för PFP, där merparten av samövningarna sker i västerhavet. Uppenbart är att regeringen, med sin skrivning: Regeringen vill även framhålla, att om det skulle visa sig att verksamheten inte utvecklas i den angivna riktningen, är regeringen beredd att återkomma till , inser att en stordivision av detta slag med vad därtill hör av risker att slå sönder fungerande samarbete måhända inte är en helt lyckad lösning av helikopterfrågan i Syd- och . Vi anser därför att alltför många fakta pekar på att innan beslut tas om Division Syd, så bör man vidare överväga om inte den nu tilltänkta stordivisionen bör delas i två en Division Syd med ledning i och en Division Väst med ledning i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en femte helikopterdivision, Division Väst, bör inrättas med ledning i .
mot · GL02Fö328 · 1997-10-06 00:00:00 — har i 1996/97:FöU1 uttalat vikten av beredskap för helikopterräddningstjänst i norra . Tyvärr innebär regeringens förslag till ny helikopterorganisation att räddningstjänsten efter försämras avsevärt när räddningshelikoptrarna på F 15 i flyttas till F 4 i . I det förslag till ny helikopterorganisation som regeringen föreslår finns ingen tung räddningshelikopter kustbaserad dygnet runt mellan i söder () och i norr. förutsätter regeringen i propositionen att en överenskommelse träffas mellan , och Försvarsmakten om stationering av beredskapshelikopter efter . I och förslag om helikopterberedskap betonas vikten av en beredskapshelikopter för insatser i . Mot denna bakgrund finner vi det naturligt att placeringen av räddningshelikoptrar sker i . Dels överensstämmer det med och behov, dels finns besättningarna till räddningshelikoptrarna boende i . har man dessutom byggt upp ett väl utvecklat samarbete med akutsjukvården i regionen, vilket tillför räddningshelikoptrarna en mycket hög medicinsk kompetens både vid akuta olyckor och sjuktransporter. Till detta skall också läggas de anläggningar och den service som helikoptergruppen även framgent har tillgång till vid Flygstad (F 15). Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av försvarets räddningshelikopter till .
mot · GL02Fö329 · 1997-10-06 00:00:00 — Verksamheten på Malmen, ställdes en fråga till försvarsministern angående det nya hot som dykt upp mot kvarvarande verksamhet på Malmen. Försvarsministern hänvisade då till kommande budgetförslag. har budgeten kommit och farhågorna dessvärre bekräftats. Den flygburna signal- och radarspaningen i fred föreslås lokaliseras till . Om beslut blir detsamma innebär det sämre effektivitet för verksamheten samt ökade kostnader. Kommer flyttningen att förverkligas får det i sin tur ytterligt negativa följdverkningar för verksamheten på Malmen i , och urholkas all verksamhet som är förlagd där. finns tre intressenter i Malmens flygplats, FV, AF2 samt FMV-Prov som delar på kostnaderna. Lämnar FV Malmen så ökar kostnaderna för de övriga och det handlar ju faktiskt om en och samma försvarsmakt. Det finns också flera andra fördelar med att vara kvar på Malmen som exempelvis underhållsresurser via FFV Aerotech, , , , den omfattande dataindustri som finns i m m. Placering i direkt anslutning till FFV och FMV Prov måste vara en klar fördel för verksamheten med den flygburna signal- och radarspaningen. Om spaningssystemen flyttas innebär det nya stora investeringskostnader för hangar i . Det handlar om en investering på ca . På Malmen finns redan nödvändig och ändamålsenlig hangar. Där finns byggnader i övrigt, banor, trafikledning, personal och kompetent högteknologiskt understöd i omedelbar närhet. I en bred flygteknisk belysning är en långt mindre kvalificerad lokalisering än . Också ur operativ synpunkt måste Malmen anses vara överlägsen som lokalisering för aktuella spaningssystem. Mot bakgrund av dessa fakta måste man fråga sig varför regeringen vill bidra till de nya stora investeringsbeslut som en flyttning av ovan angivna spaningssystem till innebär. Vad är grunden? En utredning av särskild arbetstagarkonsult har på ett systematiskt och omfattande sätt gått igenom de utredningar som legat till grund för förslagen om flyttning av signal- och radarspaningen. Av arbetstagarkonsultens utredning framgår med all önskvärd tydlighet fördelarna såväl effektivitetsmässigt som ekonomiskt med fortsatt lokalisering av verksamheten till Malmen. bör innan beslut fattas om denna verksamhet särskilt efterhöra denna utredning för att mesta tillgängliga information skall tillföras beslutsprocessen. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid prövningen av frågan om verksamheten på Malmen, , beslutar inhämta de uppgifter som en särskild arbetstagarkonsult tagit fram, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om signal- och radarspaningens fortsatta lokalisering till Malmen, .
mot · GL02Fö330 · 1997-10-06 00:00:00 — är största garnisonsstad med av försvarsmakten. Ungefär 2.5003.000 värnpliktiga utbildas . utgör för många ett känt begrepp. När alla fästen utom ett (Rödbergsfästet) tagits ur krigsorganisationen bör ställning tas till vad som skall bevaras för eftervärlden. Rödbergsfästet kommer att tas ur krigsorganisationen . är fästet fullt utrustat. utgör en unik möjlighet för såväl turism som kulturaktiviteter, men skulle även kunna användas industriellt. Med hänsyn till den mångfald av kulturhistoriskt värdefulla militära objekt som finns i föreligger ett stort intresse av att bevara och levandegöra . Ett bevarande av något fäste i skulle vara en stor turistattraktion till exempel som ett historiskt upplevelsecentrum. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande av .
mot · GL02Fö331 · 1997-10-06 00:00:00 — Nedläggning av Vädercentral Syd I regeringens budgetproposition under utgiftsområde 6, Totalförsvaret, föreslås att Vädercentral Syd läggs ned. Förslaget innebär i stort att södra och mellersta vädercentralerna slås samman till en stor vädercentral. Förslaget grundar sig på en utredning gjord av FVL/VÄD. Denna utredning uppvisar dock ett antal allvarliga brister. Den ekonomiska analysen är inte till fyllest, konsekvensbeskrivning och en analys av framtida behov av vädertjänst saknas. I förslaget döljer sig oredovisade kostnader för avveckling av 810 meteorologer, 13 civila samt kostnad för utbildning av motsvarande antal nya meteorologer. Dessutom redovisas inte kostnaderna för pendling för minst tre meteorologer. Dessa kostnader blir bl.a. en konsekvens, om förslaget genomförs. Inte heller redogörs för den kapitalförstöring som en nedläggning av Väder Syd skulle medföra. För Väder Syd har färdigställts nya, modernt inredda lokaler, som kommer att stå outnyttjade. Detta är en sammanlagd investering på . är endast en av södra och mellersta vädercentralerna dygnsöppna. Växelverkan sker vilket har medfört stora besparingar (ca en miljon ) i rörliga lönetillägg. På grund av denna växelverkan och införandet av ny teknik planerades för en minskning av antalet civila meteorologassistenter vid båda centralerna. Detta skulle direkt ha medfört ytterligare besparingar på 2,6 miljoner . Analyser av konsekvenser saknas i utredningen. Det finns risk att utredningsförslaget medför säkerhetsrisker, vilket också påpekats i de flesta remissvaren. Att ha endast en vädercentral leder till en oacceptabel sårbarhet. Skulle centralen av någon anledning slås ut, finns ingen ersättare, vilket skulle kunna få förödande konsekvenser. Speciellt som vädercentralerna stöttar samhällsresursen vid kris och katastrofer. Som exempel kan nämnas vädercentralernas insats vid Estonia-katastrofen. Till detta skall läggas att de flesta incidenter t.ex. kränkningar eller överträdelse av territorialgränsen inträffar i det södra området, ett faktum som inte vare sig har beaktats eller analyserats av utredningen. I utredningen saknas dessutom analys av det framtida behovet och omfattningen av vädertjänst. Försvarets vädertjänst bör rimligen inte besluta om sin organisation innan Försvarsmaktens ledningsstruktur står klar. Risken är att man får en feldimensionerad vädertjänst som inte finns på rätt plats. Med anledning av de allvarliga bristerna i underlaget till förslaget om nedläggning av Väder Syd bör organisationen av vädercentralerna åter utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nedläggning av Vädercentral Syd.
mot · GL02Fö332 · 1997-10-06 00:00:00 — mönstrar över 52 000 ungdomar i som ett första led inför tjänstgöringen. Enligt var de mönstrade män i aktuell ålder, dvs. , ungdomar som precis har gått ut från gymnasiet. Majoriteten av dessa ungdomar är entusiastiska och vill tjäna sitt land samt göra sin plikt till det samhälle som hjälpt dem att få en bra förskoleperiod och en, för de flesta, utmärkt skolperiod. De litar fullständigt på att staten kommer ge dem allt skydd under de år som de gör sin värnplikt. De värnpliktigas föräldrar utgår från att det är tryggt för deras barn i militärtjänstgöringen. Att skador sker under militärtjänstgöringen är ingen hemlighet. Sanningen är att skadas 4 000 värnpliktiga i och minst 700 av dessa allvarligt. Skadorna består av allt från skavsår till förlorad syn och förlorade kroppsdelar. Dessutom inträffar ett antal dödsfall, de flesta i samband med hemresor, men även en del som är direkt relaterade till utbildningen. Antalet värnpliktiga som skadar sig under grundutbildningen anses vara mycket högt. Detta drabbar ungdomar som precis har gått ut gymnasiet. Många vill göra sin värnplikt, andra tvingas dit med hjälp av en pliktlag. Mot denna bakgrund borde det vara självklart att statsmakterna, i det här fallet Försvarsmakten, tar ett fullständigt ansvar för dem som drabbas av olika former av skador under sin tjänstgöring. Det är klart att dessa ungdomar aldrig har hunnit arbeta, de går direkt till värnplikten efter sina gymnasiala studier. De har inte hunnit skaffa sig någon försäkring. De var trygga i hemmet. De var trygga i skolan. och år är de däremot oförsäkrade och otrygga. De är inte försäkrade mot skador under värnpliktstjänsten. De kan bli handikappade för hela sitt liv och då är det föräldrarna som kommer att belastas för att staten underlåtit att ta sitt ansvar genom att ungdomarna inte fått försäkring . Det är att Försvarsmakten ser över och skaffar försäkring för alla värnpliktiga som de tjänar samhället. Statens försäkringsregler är en bidragande orsak till att så många ungdomar avstår från att göra värnplikten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en försäkring för alla ungdomar som gör sin värnpliktstjänst.
mot · GL02Fö333 · 1997-10-06 00:00:00 — Värnpliktigas utbildning i hjärt- och lungräddning Värnpliktigas säkerhetsproblem som finns inom Försvarsmakten kan vi möta inom olika områden särskilt vid utbildning och övning med värnpliktig personal. Statistiken ger fakta som visar att t.ex. antalet trafikolyckor med värnpliktig personal har ökat . förutspår man att antalet olyckor kan överstiga antalet från föregående år. Att göra sin värnplikt innebär i alla avseenden ett ökad risktagande jämfört med att inte göra den. Eftersom säkerheten är en viktig och aktuell fråga inom försvaret skulle det vara lämpligt att försvaret ger alla värnpliktiga en utbildning i hjärt- och lungräddning. Det skulle öka tryggheten för den enskilde värnpliktige. Sannolikheten och möjligheten att överleva en olycka kommer att öka för alla värnpliktiga inom försvaret. Utbildningen i att rädda medmänniskor som värnpliktiga får kommer till nytta, inte bara under militärtjänsten, utan även under det civila livet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värnpliktigas utbildning i hjärt- och lungräddning.
mot · GL02Fö334 · 1997-10-06 00:00:00 — När beslutet om nedläggning av I 20 i togs, togs även beslut om att skulle läggas ner. Detta visar utredningen rörande den framtida skolverksamheten inom försvaret tydligt. Mitt motionsförslag att ta dessa beslut parallellt hade, om det följts, ställt i en helt annan position om brigaden funnits kvar. Det är beklagansvärt att två av varandra så beroende beslut inte kunde tas . Helhetsbilden hade då med all säkerhet varit annorlunda och många fördelar varit jämförbara med andra orters på ett klart fördelaktigt sätt. föreslås i propositionen att skall läggas ner. Skälet som anförs är besparingar . Detta verkar inte vara helt klarlagt då de personalkostnader som uppstår i skolverksamheten inte ger någon besparing. De militära skolorna är i sin helhet personalförsörjda genom kommenderad personal som vid en eventuell nedläggning återgår till sina hemförband. Det är också fel att påstå att man börjar nya verksamheter på nya orter då man i verkligheten flyttar verksamhet från orter där de är etablerade. Om man ser på utbildningskostnaderna per elev så är det dubbelt så dyrt att utbilda en elev i och jämfört med . Propositionen anför vikten av att militära skolor ligger i nära anslutning till civil högskola. I har detta varit fallet och ett meningsfullt samarbete har utvecklats till fromma för både den militära liksom den civila utbildningen. och Stridsskolan har haft ett värdefullt samarbete liksom samarbete med andra institutioner liksom FOA. Det finns många positiva verkningar av att officerare i högre grad utbildas och umgås i den akademiska världen. I har redan stora steg tagits i denna riktning. Detta samarbete mellan , och Skyddsskolan utgör denna samverkansform som man anser skall utvecklas. Varför då slå sönder en redan befintlig samverkansform och ersätta den med en annan som inte kommer att bli av samma storleksordning. Bristen på möjlighet till samlokalisering med en brigad ansågs i förra försvarsbeslutet inte förhindra att skolverksamhet bedrevs på dessa orter. framhålls i detta förslag att denna samlokalisering är helt nödvändig. Detta är dock inte helt logiskt när man ser att man i saknar brigad, men skjutfältet är i god kondition och utbildningsverksamheten skall finnas kvar. Samarbete sker med i . Detta består i att man transporterar stridsfordon från till för att överhuvudtaget kunna öva eftersom övningsfältet i är begränsat. I detta beslut har man inte tagit hänsyn till vilken typ av brigad det handlar om. saknar fordon för att kunna transportera trupper i någon högre omfattning. Dessa logiska kullerbyttor försvagar argumentationen för att man skall lägga ner Stridsskolan i . Hade de fördelar som finns i ett bevarande av denna utbildningsplats lyfts fram på ett rättvist sätt hade också beslutet kunnat bli ett annat. Man kan inte undgå att tro att detta beslut redan fanns underförstått när försvarsbeslutet togs vid det senaste tillfället. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå propositionens förslag om nedläggning av utbildningen vid .
mot · GL02Fö335 · 1997-10-06 00:00:00 — har i betänkande 1994/95:FöU4 uttalat att det är viktigt att samhällets resurser för helikoptertransporter samordnas i största möjliga utsträckning, så att en tillfredsställande beredskap kan ges medborgarna i hela landet såväl vid sjuktransporter som vid olika slags räddningsinsatser.Vidare har , i betänkande 1996/97:FöU1, uttalat att det är angeläget med en bättre beredskap för räddningstjänst i norra . I den omorganisation av helikopterverksamheten som är en följd av försvarsbeslutet , flyttas räddningshelikoptrarna från nedlagda F15 i till F4 i . och utredning om behovet av helikoptertjänst påvisar att en placering av i inte är förenligt med kravet på att kunna utföra en flygräddningsinsats vid sjönöd. är inte heller särskilt lämpad för fjällräddningsinsatser. Försvinner helikoptrarna från , så finns inte någon kustbaserad nödhelikopter mellan i och i norr, vilket klart försämrar insatsmöjligheterna vid en olycka i södra . Det överensstämmer dåligt med betänkandena /95:FöU4 och 1996/97:FöU1, som anser det angeläget med en bättre beredskap för räddningstjänst i norra . i påpekar också försämringen av möjligheten till räddningstjänst och sjuktransporter i södra , om flyttas från till . Den redovisade organisationen tar mindre hänsyn till de uppgifter som försvaret har av mer civil karaktär, som sjuktransporter och räddningstjänst, än till de mer militära uppgifterna. Den redovisade organisationen tar inte heller hänsyn till och utredning om minsta acceptabla insatstid och behovet av en kustbaserad helikopterstyrka längs . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att helikopterenheten, som funnits på F15 i , skall behålla sin geografiska stationering, trots att den organisatoriskt tillhör F4 i .
mot · GL02Fö336 · 1997-10-06 00:00:00 — är ett riksbekant begrepp. har varit en betydelsefull del av försvar oåtkomlig och hemlig för de flesta. Denna hemlighet och oåtkomlighet är nu när fästningen kan öppnas för allmänheten dess största resurs. Möjligheterna att delge besökare från när och fjärran ett viktigt stycke historia från och har sällan haft en attraktivare grund att stå på än denna spännande miljö, unik för länet och landet. Bodens kommun tillsammans med andra berörda parter har här en alldeles enastående möjlighet att med utgångspunkt från sin egen och försvarets gemensamma historia göra en satsning som skulle vara en plats för inhämtande av kunskap, för nöje och rekreation, för vackra och minnesvärda upplevelser och för bevarande av vårt kulturarv till framtida generationer. De militära anläggningarna i Bodenområdet har ett högt kulturhistoriskt värde. I och med att Försvarsmakten successivt avvecklar anläggningar inom området, måste åtgärder vidtagas för ett framtida bevarande. beslutade befälhavaren för FO 63 att starta ett projekt i syfte att utarbeta en handlingsplan för hur Försvarsmaktens anläggnings- och byggnadstillgångar i skall tas tillvara . Inom Bodens garnison ansågs det angeläget att få en uppfattning om bevarandevärdet av olika militära byggnadsobjekt, inte minst på grund av förändrad ägarstruktur. Försvarsmaktens anläggningar och byggnader i bedömdes likaså vara av nationellt intresse att bevara för att därigenom belysa garnisonens och samhällets utveckling i ett hundraårsperspektiv. För att säkerställa bevarandet av det kulturhistoriska värdet hos byggnadsmassan inom Bodens garnison bör hela garnisonen skyddas som statligt miljöbyggnadsminne. Mot denna bakgrund organiserades ett projekt med namnet Utvecklingsplan Försvarsmaktens tillgångar i . Referensgrupp med representanter från centrala och regionala myndigheter och institutioner tillsattes, liksom styrgrupp från Bodens kommun, m.fl. En omfattande utredning har redovisats med förslag om hur ett framtida bevarande av skulle kunna ske. En tidsplan med etappindelning är också föreslagen. Problemet är förmodligen för berörda parter att avsätta erforderliga ekonomiska resurser för genomförandet. Bodens kommun har inte ekonomisk styrka att ensam klara detta. Enligt min och många sakkunnigas mening är en unik nationell tillgång som saknar motsvarighet i vår omvärld. Därför bör regeringen via , , och Bodens kommun tillsammans lösa finansieringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarandet av .
mot · GL02Fö338 · 1997-10-06 00:00:00 — har utvecklat sin syn på försvars- och säkerhetspolitiken i en särskild motion med anledning av regeringens budgetproposition för . När det gäller Försvarsmaktens skolverksamhet menar att den fullständiga skolutredningen skall avvaktas innan definitivt beslut om det militära försvarets skolverksamhet fastställs. Inom civilplikten bör utbildning i civil fredstjänst bli ett svenskt bidrag till internationellt konfliktförebyggande arbete. Av sjöoperativa skäl behövs en helikopterdivision på för att förmågan att leda och genomföra verksamheter i och skall tillgodoses. Bättre möjligheter att stödja det civila samhället erhålls genom sambruk av resurser. menar att en bred och allsidig översyn av pliktsystemet bör göras utifrån den debatt som ägt rum i vårt land. I denna översyn måste pliktpersonalens totala situation vad gäller såväl den ekonomiska, sociala, arbetsmarknadsmässiga som studiesociala situationen ingå. Pliktsystemet är en viktig del av vår försvarsprincip och därför bör en reformering ske så att inte trovärdigheten för folkförsvaret undergrävs. Den som blivit uttagen till pliktutbildning får göra ekonomiska uppoffringar i jämförelse med den som hamnar i utbildningsreserven eller ej blir antagen till grundutbildning. I avvaktan på resultatet av den aviserade översynen föreslår att dagersättningen höjs med per dag från nuvarande till fyrtiofem kronor per dag. I budgetförslag utökas ramen för Utgiftsområde 6 Totalförsvar med för till 41 . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en höjning av dagersättningen för totalförsvarspliktig personal , att med följande ändring i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 6 Totalförsvar enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) Skånberg (kd)