mot · GK02Jo17 · 1997-02-18 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:50 På väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle AllmäntRegeringen har i sin skrivelse På väg mot ett hållbartsamhälle, spänt över många olika samhällssektorer. Detta harlett till tämligen översiktliga redovisningar med lågkonkretionsgrad. I stort delar desammanfattningar regeringen presenterar. Det som saknas ären helhetsstrategi och tydliga styrmedel. Det kommer att tatid att reparera tidigare miljöförsyndelser. En viktigmålsättning måste därför vara att förebygga miljöskador.Försiktighetsprincipen måste gälla på alla samhällsområdenoch all produktion bör analyseras ur ett livscykelperspektiv.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning om att den ekonomiska poli-tiken kan påverka miljön i både positiv och negativ riktning. Desto viktigareär det därför att regeringens olika förslag innehåller noggranna miljö-konsekvensanalyser. anser inte att detta sker i tillräckligomfattning. Det arbete som pågår för att väga in miljövärden i national-räkenskaperna har dragit ut och måste skyndas på. Regeringenskriver också att miljöpolitiken bör utformas så kostnadseffektivt sommöjligt. delar den uppfattningen under förutsättning att deninte tas till intäkt för att sänka ambitionerna för den svenska miljöpolitiken.En av de viktigaste uppgifterna för är att bli ett föregångsland påmiljöområdet. Tillsammans med övriga i-länder måste ta ansvar fördet orättfärdiga utnyttjande av de globala naturresurserna som vi också deltari.Under energiavsnittet i regeringens skrivelse redovisas att man utvecklat nyteknik med mindre skadlig påverkan på miljön. Det tycker vi är en brautveckling. ser vi en fara i att målet för vår verksamhet inteuttrycks som eliminering av skadlig påverkan på miljön. De negativa netto-effekterna måste försvinna i det ekologiskt hållbara samhället.Vänsterpartiet anser också att beskrivningen av 1990/skattereformsom en grön skatteväxling är en efterhandskonstruktion. Visserligen ökademiljöskatterna och sänktes skatten på arbete, men grunden för skatteomlägg-ningen var inte i först hand ett led i en medveten grön skatteväxling.Det är bra att regeringen i olika sammanhang lyfter fram nödvändighetenav en ekologiskt hållbar utveckling och det tas också steg på vägen. Ettsådant exempel är den energiöverenskommelse som gjorts mellan regeringen,och . Överenskommelsen är historisk och germöjlighet att under ordnade former ställa om det svenska energisystemet.Takten och intensiteten i omställningen är beroende av de konkreta förslagsom kommer att besluta om. Det behövs tydliga politiska ochekonomiska styrmedel för att energiomställningen skall komma i gång. Viden omställning av energisystemen måste också energihushållning ochenergieffektivisering vara viktiga inslag.Regeringens och förmåga att utforma ekonomiska och politiskastyrmedel är avgörande också för den nödvändiga miljöomställningen av helasamhället. Det handlar om ett helt nytt förhållningssätt, där helhetssyn ochkretslopp måste vara nyckelbegrepp.Det kan gälla livsmedlens kretslopp från fröets sådd till dess att näringenåterförs till jorden efter att ha passerat hela näringskedjan. Eller att det kangälla avvägningen mellan trafikens miljöpåverkan i förhållande till denödvändiga transporterna.Sett ur ett globalt perspektiv kommer jordbrukets och livsmedelsproduk-tionens utveckling att bli avgörande för omställningen till ett hållbart sam-hälle. hindrar i-ländernas jordbruksstruktur och konsumtions-mönster tredje världens befolkning från att bygga upp en egen hållbarlivsmedelsförsörjning. 1900-talets livsmedelssituation har alltmer kommit atthandla om transporter av råvaror, foder, insatsmedel och djur. Ur svensktperspektiv är det den kommande förändringen av CAP - EU:s jordbruks-politik - och de kommande WTO-förhandlingarna, som kommer att styrautvecklingen. En svensk utgångspunkt bör därför vara att miljöhänsyn,minskade transporter och slutna kretslopp skall vara viktiga kriterier i enstrategi för ett hållbart jordbruk.SamhällsplaneringSett ur ett svenskt perspektiv är samhällsplaneringen ettstrategiskt område för miljöomställning. I PBL (plan- ochbygglagen) slås fast, att med beaktande av den enskildamänniskans frihet, skall en samhällsutveckling med jämlikaoch goda levnadsförhållanden främjas, i en god ochlångsiktigt hållbar livsmiljö. Denna planering kommer tilluttryck i kommunernas översikts- och detaljplaner, liksom ide övergripande lagar, som bevakar riksintressen. Tyvärrkommer inte den ekonomiska och sociala planeringen tilluttryck i dessa sammanhang. Detta är en brist, som måste sesöver.Översiktsplanearbetet bör utvecklas i sådan riktning att man har en hel-hetssyn i tänkandet när man planerar för användandet av den fysiska miljön. Isamband med planarbetet bör kommunerna upprätta boendeplanerings-program för att motverka boendesegregation samt skapa ekologiskt hållbaralivsmiljöer med närhet till arbetsplatser och service. Först då kan manutveckla jämlika och goda sociala levnadsförhållanden. Det bör också varalika självklart med ekonomiska konsekvensbeskrivningar som med miljö-konsekvensbeskrivningar.I skrivelsen lyfts frågan upp om bättre samarbete mellan olika planerings-nivåer och en ökad samordning av sektorsplaneringen. Det är bra, men härmåste regeringen bestämma sig för vilken handlingslinje som skall råda. I dagpågår en centralisering och omorganisation av statlig verksamhet, som intealls kommer att stämma överens med de planeringsnivåer som finns på detpolitiska området, kommunerna landstingen och länen. Detta försvårargenomförandet av planeringsstrategier och ibland motverkas strategierna heltoch hållet. Nödvändig samhällsservice dras in och försvårar den regionalautvecklingen.Ägardirektiv, som i första hand går ut på att leverera in medel till stats-kassan, rimmar illa med plan- och bygglagens skrivningar. Den regionalanivån måste utvecklas demokratiskt. De försök som genomförs i flera län,med ett större regionalt ansvarstagande, kan med fördel utökas och då medden form som inriktar sig på att utveckla direktvalda länsparlament och därlänsstyrelsen i fortsättningen blir enbart en myndighetsutövare.Byggande och bostäderKraven på ett ekologiskt hållbart byggande måste skärpasoch förstärkas på olika sätt. Lagen om tekniskaegenskapskrav på byggnader, BVL, bör utökas med enparagraf om att allt byggande skall vara kretsloppsanpassat,det räcker inte med kravet om hushållning.Vänsterpartiet har föreslagit en sådan lagändring. Bostadskonsumenternabör få en bättre information om bostadens utformning och materialinnehåll.Ett införande av kvalitetsdeklaration av bostäder, skulle göra den situationenmycket bättre. Diskussion mellan parterna på bostadsmarknaden pågår, menhär måste regeringen ta ett större ansvar för det utvecklingsarbetet. Vänster-partiet har också föreslagit att hyresgäster vid ombyggnation skall få rätt attställa krav på miljöriktiga byggmaterial, för att godkänna ombyggnationen.Regeringen påpekar i skrivelsen att allergier och överkänslighet har ökat ochinomhusmiljöns bidrag till detta måste undanröjas. Det är riktigt ochVänsterpartiet har föreslagit åtgärder mot detta.Ytterligare en åtgärd som måste till är att fortsätta den sanering av inom-husmiljön i skolor, daghem och bostäder, som påbörjades, men där bidrags-givningen först minskade utifrån den beslutade bidragsramen och sedanupphört. Inga nya medel för detta tillkom budget. Vänsterpartietavsatte ytterligare för detta och kräver att regeringen skallfortsätta och fullfölja saneringsprogrammet.Bland de utredningar som nämns när det gäller byggandet, så glöms enbort. Det gäller tillgängligheten på allmän plats och i offentliga miljöer. Denberör ett större område, men gäller naturligtvis i högsta grad byggsidan.Regeringen drog tillbaka ett utarbetat lagförslag om att enkla tillgänglighets-skapande åtgärder skulle vara genomförda . Orsaken vare att detsaknades ekonomiska konsekvensanalyser och fick i uppdrag attutreda. har beslutat att regeringen utan tidsspillan skulle åter-komma till i frågan, men trots att utredningen var klar ,så har inget hänt. Detta är beklagligt, eftersom utredningen kommer fram tillatt det är fullt möjligt att genomföra åtgärderna och att kostnaderna församhället skulle vara mycket små, eftersom byggarbetslösheten är betydande.Regeringen bör komma med förslag redan i vårpropositionen 1997 om vadsom skall göras.Agenda 21-arbetetI många kommuner har Agenda 21-arbetet tagit fart och letttill nytänkande och en ökad medvetenhet om kretsloppetsprinciper såväl som det moderna samhällets sårbarhet.Avsaknaden av centrala styrmedel och en kraftfull nationellmiljöpolitik upplevs dock som ett hinder för fortsattutveckling av dem som arbetar på den lokala nivån. Exempelpå områden där det lokala miljöarbetet går i otakt mednationella mål är producentansvaret. Det finns alltför mångabarnsjukdomar i samspelet mellan konsumenter ochproducenter. Det är av yttersta vikt att det miljöengagemangsom finns hos gemene man inte raseras av dåligt fungerandeavfallshantering, missvisande konsumentinformation ochbrist på helhetsperspektiv. har föreslagit attdet skall finnas kommunala Agenda-21-samordnare i allakommuner, vilket inte är fallet i dag.Sammantaget kan en medveten miljöomställning av hela samhället bidratill att skapa många "gröna arbetstillfällen". HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det behövs tydliga politiska och ekonomiska styrmedel för attenergiomställningen skall komma i gång,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att översiktsplanearbetet bör utvecklas mot en helhetssyn iplaneringen av den fysiska miljön,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bättre samordning mellan olika planeringsnivåer,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att allt byggande skall vara kretsloppsanpassat,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av centrala styrmedel och en kraftfull nationellmiljöpolitik i Agenda 21-arbetet.