mot · GL02So639 · 1997-10-06 00:00:00 — Dessa insatser är för välfärdssamhället mycket betydelsefulla och för den enskilde är det stimulerande att få visa omtanke. Många organisationer gör en omfattande insats för äldre och ensamma. Kyrkans, Röda korsets och pensionärsorganisationernas insatser är mycket viktiga för de enskilda individerna och för samhället i stort. Frivilliginsatserna inom äldreomsorgen kommer säkert att vara en begränsad men betydelsefull del av äldreomsorgen även . För många nyblivna pensionärer med relativt framför sig kan det bidra till ökad livkvalitet om man kan fylla tiden med kontaktverksamhet med gamla och ensamma inom äldreomsorgen. Det är andra skäl än ekonomiska som gör det angeläget att stimulera frivilligverksamheten inom äldreomsorgen. Därför bör formerna för samverkan mellan offentlig och ideell sektor utvecklas. Frivilligverksamheten bör stödjas via de organisationer, som verkar inom området. Detta bör ges regeringen till känna. 9 Mångfald och valfrihet De äldre måste ges rätt att själva välja var de vill bo. Många föredrar att bo kvar i det egna hemmet, där miljön är invand och känns trygg. Andra behöver mer vård och omsorg eller vill bryta ensamheten. Inom barnomsorgen kan föräldrarna välja formerna för barnomsorgen. Erfarenheterna visar att valfriheten varit positiv för såväl barn och föräldrar som för verksamheten. Valfriheten har inte blivit dyrare utan tvärtom finns flera exempel som visar att alternativen kunnat drivas till lägre kostnad. anser att de äldre ska ges lagstadgad rätt till valfrihet för hemtjänst, dagverksamhet och särskilda boendeformer. företrädare måste, inom ramen för sin myndighetsutövning, bedöma huruvida den sökande är berättigad till serviceinsatser, utifrån de bestämmelser som gäller inom respektive kommun eller enligt socialtjänstlagens biståndsbestämmelser. När behovet dokumenterats ska den enskilde själv ha lagstadgad rätt att, inom ramen för tilldelade resurser, få välja vårdgivare. Vi är medvetna om att förutsättningarna för valfriheten är att det finns alternativ att tillgå men vi anser att alternativen kommer att öka, om rätten att välja lagregleras. Detta bör ges regeringen till känna. Det förekommer fortfarande att de äldreboende inte får ett eget rum eller ens en privat sfär. Kommunerna försöker att bygga bort detta problem. Ett annat problem är att gifta och sambor inte alltid bereds möjlighet att dela rum i äldrevården. Det är inte rimligt att människor, som levt stora delar av sitt liv tillsammans, ska tvingas att bo i separata rum under sina sista levnadsår. anser att makar och sambor ska ha rätt att bo tillsammans, om de så önskar, även inom äldrevården. Detta bör ges regeringen till känna. Äldrevårdstaxorna varierar i landet och varje kommun har skapat sin egen modell. De är ofta så konstruerade att det är svårt för den enskilde att få överblick över hur hög avgiften är. Reglerna är snåriga och i vissa fall får taxesättningen orimliga konsekvenser för den enskildes ekonomi. Taxorna sätts dessutom ofta i förhållande till bostadstillägget för pensionärer. Även förbehållsbeloppet varierar mellan kommunerna. anser att förbehållsbeloppet ska vara så högt att man kan leva ett drägligt liv. En ny kartläggning av kommunernas taxesättning visar på fortsatt stora skillnader och orättvisor för den enskilde vårdtagaren. Regeringen bör vid sina årliga överläggningar med kommunernas företrädare åter ta upp frågan om taxesättningen och nivån på förbehållsbeloppet. Detta bör ges regeringen till känna. Demens är en folksjukdom som drabbar befolkningen i allt högre grad ju äldre man blir. I såväl svenska som internationella studier visar det sig att av alla ålderspensionärer är drabbade av demens i en sådan omfattning att symptomen ger upphov till sociala konsekvenser. Demens är en sjukdom som inte avstannar utan den intellektuella nedsättningen fortsätter livet ut. Därför måste målsättningen för dessa personer vara att upprätthålla funktioner genom att hitta trygg miljö, lämplig stimulans och aktivering. går det inte att bota demenssjukdomar. I stället måste vi inrikta oss på att behandla och vårda demenssjuka så att sjukdomens konsekvenser blir mindre plågsamma och störande både för den sjuke och för omgivningen. Därför måste det utvecklas vårdkedjor runt patienterna. Primärvården, biståndsbedömare och måste samplanera för att ge den demensjuke en trygg tillvaro. Detta bör ges regeringen till känna. 12 Vård i livets slutskede Det är viktigt att skapa goda förutsättningar för ett tryggt och människovärdigt omhändertagande i livets slutskede, i en känd miljö, nära anhöriga och vänner. Många kommuner har satsat på att skapa bättre betingelser för en god terminalvård. Andra kommuner kämpar för att åstadkomma resurser, kompetens, fysisk miljö och en organisation, som möjliggör ett bättre omhändertagande av döende personer medan det i vissa kommuner saknas både resurser och de kunskaper som krävs. Detta skapar irritation och frustration, speciellt om det förstärks med bristande samarbete mellan kommun och landsting. anser att insatserna bör öka för att förbättra kunskaperna om vård i livets slutskede. Brister i ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting måste lösas. Vård i livets slutskede måste bygga på att patientens önskemål står i centrum och de anhörigas behov beaktas. Hospicevården har denna utgångspunkt. Den ger en god omvårdnad för att lindra oro och smärta och ger en kvalificerad hjälp i en hemliknande miljö för att dämpa ångest hos patienten och dennes anhöriga. Hospiceverksamheten växer i och dess vårdfilosofi kan ge viktiga influenser till den offentliga sjukvården. Det finns en bred politisk överenskommelse om ett nytt pensionssystem. Det nya ålderspensionssystemet innebär att man sammanför folkpension, pensionstillskott och ATP till en gemensam ålderspension med en hög grundpension, liknande grundtrygghetsmodell. Det är viktigt att trygghetssystemen bygger på stabila spelregler. För pensionssystemet, som är det mest omfattande av alla, är det mycket viktigt med stabilitet. anser att pensionsreformen måste fullföljas. Pensionsreformen berör emellertid inte dagens pensionärer. Det är många äldre som har det mycket kärvt ekonomiskt, speciellt de med ingen eller låg ATP. I denna grupp finns många kvinnor. För att förbättra situationen för dem med låg pension har medverkat till att höja pensionstillskottet. I förslaget till budget har medverkat till att kompensationsnivån i BTP höjs till samt att pension och BTP utbetalas tidigare . anser att inriktningen för ålderspensionsnivåerna bör vara att höja för dem med lägst pension d.v.s för personer som endast har folkpension och för dem som har folkpension tillsammans med pensionstillskott och/eller låg ATP. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medicinska insatser inom äldreomsorgen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompetensfrågor och arbetskraftsbrist inom äldreomsorgen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ojämlikheten i beviljandet av hemtjänst, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning om hemservicestöd för äldre, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsinsatser för anhörigvårdare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frivilligverksamheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mångfald och valfrihet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten att bo tillsammans på vårdinstitutioner, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överläggning med om taxorna och förbehållsbeloppet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om demensvården, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vård i livets slutskede.