mot · GK02Ub19 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet I skrivelsen redogör regeringen för sin grundläggande syn påutbildningsväsendet och anger vilka områden som kommeratt prioriteras . Vi vill idenna motion särskilt poängtera och utveckla resonemangetkring ett område som nämns i skrivelsen, nämligen områdethälsa.Två aspekter är viktiga att belysa: dels vikten för den enskilde med-borgaren av goda kunskaper när det gäller hälsa, sin egen och anhörigas, delsvikten av goda yrkeskunskaper för alla dem som i sin yrkesutövning på detena eller andra sättet sysslar med hälsobegreppet. befolkning har iett internationellt perspektiv ett gott hälsotillstånd med mycket lågbarnadödlighet och en lång medellivslängd. Den dominerande orsaken till förtidig död är cancer och hjärt-/kärlsjukdomar, vilka har en stark koppling tillmatvanor och livsstil.Matvanorna har i viss mån förändrats i positivriktning. Dock karaktäriseras den genomsnittliga kosten fortfarande av förhög fetthalt och för låg andel kolhydrater och kostfiberrika livsmedel.Dessutom är tendensen tydlig mot ett sämre kostval hos socioekonomisktsvaga hushåll.Dagens kostmönster ökar risken för högt blodtryck, åldersdiabetes ochövervikt. av svenskarna är överviktiga med ökad riskför inte bara cancer och hjärt-/kärlsjukdomar utan också för förslitnings-skador på skelettet. Ett accelererande problem är grava ätstörningarbland tonåringar och dessvärre också bland yngre barn. Anorexi och bulemiförekommer i tidiga tonåren!Det finns omfattande dokumentation om sambandet mellan utbildning ochhälsobeteende, inklusive kostvanor. Detta har påvisats i svenska under-sökningar och ICN-dokumentet (ICN - den internationella nutritions-konferensen anordnad av FAO och WHO i ) framhåller i mångasammanhang hur väsentlig utbildningen är.Hemkunskap och hälsa igrundskolanDen nya kursplanen i hemkunskap betonar i hög grad sambandet mellan matoch hälsa, och det övergripande målet för ämnet är hälsa och resurs-hushållning. Hemkunskap är skolans minsta ämne tidsmässigt. Hemkunskaphar , idrott och slöjd totalt undergrundskoletiden. För att eleverna skall kunna få den kunskap som tidigaregick i arv mellan generationerna behövs en utökning av hemkunskapsämnet -en utökning som ger möjligheter att lära genom praktisk tillämpning. Attutföra en handling, t.ex. att tillaga en god och näringsriktig måltid, är enligtmånga forskare det bästa sättet att åstadkomma inte bara inlärning utan ocksåbeteende- och attitydförändringar. Dessutom vet vi genom den nationellautvärderingen att hemkunskap är ett av de allra populäraste ämnena i skolanoch ett av de ämnen eleverna anser sig ha mest nytta av. Detta är positivt intebara när det gäller inlärningen i hemkunskapsämnet utan det färgar också avsig på undervisningen i skolan i sin helhet.Den 26 oktober 1995 tog regeringen beslutet om en nationell handlingsplanför nutrition. För att målsättningen i handlingsplanen skall kunna gälla allasvenska medborgare menar vi att det är nödvändigt att satsa på hälsoämnethemkunskap i skolan.Mat och hälsa igymnasieskolanFör att ge bestående kunskaper och en positiv inställning ärdet viktigt med kontinuitet i utbildningen om hemkunskap,ekonomi, kost och hälsa. Det kan inte nog poängteras hurviktigt det är att i gymnasieskolan ge utrymme för detta.Gymnasieelever är en målgrupp som det är angeläget att nåmed en relevant undervisning i hem- och hushållsekonomiskkunskap, inte minst med en praktisk kostundervisning. Dettaär angeläget dels för att det har ett egenvärde för denenskilda människan, dels därför att det finns ett antal olikayrken där kunskaper i mat och hälsa är fundamentala.Inom livsmedelsbranschen i stort arbetar 713 000 personer ochbranschen omsätter . Behovet av människor medkunskaper inom området är stort.Den enda uppföljning av gymnasieskolans kostundervisning för alla eleverär den som finns inom kärnämnet Idrott och Hälsa som ingår i alla program. Ikursplanen för ämnet utsägs tydligt att kostfrågor skall ingå i undervisningen.I kommentarerna till kursplanen för kärnämnet skrivs bland annat: ämnets högre timtal ger utrymme inom främst miljö, hälsa och kost. Omtanke om elevernas fysiska, psykiska och sociala hälsa bör präglahela skolans arbete. Idrott och Hälsa är ett kunskapsområde där praktik och teori skallkopplas till varandra. Idrott och Hälsa bör även belysa relationen mellan kost, fysisk aktivitetoch hälsa samt hur en näringsriktig kost bör vara sammansatt.En undersökning (1994) utförd i ett slumpmässigt antalutvalda gymnasieskolor (100 utvalda, varav 81 svar) visardock en tydlig tendens att kostdelen får ingen eller obetydligdel av den totala undervisningstiden.Resultatet som hänför sig till /94 visar att det i ca hälften avskolorna i årskurs ett inte fanns några specifika timmar för kostundervisning.För den andra hälften av skolorna uppgavs att under hela läsåret fanns totalt1-2 timmar till förfogande för detta ämne inom kärnämnet Idrott och Hälsa.För årskurs två var resultatet ännu sämre! En uppföljning av undersökningen1994 under /96 visar i huvudsak samma resultat.Inom kärnämnet Idrott och Hälsa och även Individuella val harmatkunskapen alltså fortfarande en obetydlig plats och tid på schemat. FörIdrott och Hälsa rör det sig inte matkunskap under treår! Det måste anses mycket anmärkningsvärt att intentionerna i kursplanenföljs i så ringa omfattning som resultatet av de båda undersökningarna visar.Kursplanens mål kring mat och hälsa kan svårligen uppnås med en till tvåtimmar totalt under tre gymnasieår. Det är dessutom ur folkhälsosynpunktviktigt att kostundervisningen inte bara blir teoretisk. Vi anser att det behövsen praktiskt inriktad undervisning som ger ett helhetsperspektiv på hälsan.För att kunna utföra relevant undervisning om mat krävs det alltså att mer tidanslås.Hushållsvetenskapligutbildning och forskningÄmnena hemkunskap, hushållsekonomi, kost och hälsa är tillsin karaktär tvärvetenskapliga. För att kompetens- ochkunskapsutvecklingen inom området skall kunna skekontinuerligt och på bästa sätt behövs en vetenskapligplattform att stå på. Vid tre av våra universitet - ,och - finns hushållsvetenskapligainstitutioner med forskarkompetens. Dethushållsvetenskapliga området måste särskilt i ettuppbyggnadsskede ha erforderliga resurser tillforskarutbildning och forskningsförberedandegrundutbildning. Vidareutvecklingen av dehushållsvetenskapliga ämnena måste fortsätta.Det som karaktäriserats som den "tysta kunskapen" måstelyftas fram och bli "den nya tidens kunskap".Utgångspunkten i hushållsvetenskaplig utbildning och forskning är hus-hållet i vardagssituationen. Området innefattar frågeställningar beträffandeorganisation, ekonomi, mat, resurshushållning, boende, textil osv.Familjens/hushållets välfärd har varit och förblir det centrala temat inomhushållsvetenskapen. Det innebär forskning som tar fram underlag för att gekonkreta förslag på hur man kan hantera mänskliga och materiella resurser såatt livskvaliteten optimeras. Speciellt frågor om hushållsekonomi har särskildbetydelse för de enskilda människorna i tider av ekonomisk kris och storasamhällsförändringar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av hemkunskap i grundskolan,2.2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om undervisning i kost och hälsa i gymnasieskolan.