ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sk811 · 1997-10-06 00:00:00 — I den pågående omorganisationen av skatteförvaltningen kommer och att bilda en region. I proposition 1997/98:1 föreslår regeringen att av regionalpolitiska skäl skall sätesort för regionen vara . I är sätesort. har det så kallade länsskattekontoret, eftersom är läns administrativa centrum med länsmyndigheten och ledningar för myndigheter, som kronofogdemyndigheten med vilken skatteförvaltningen samverkar. har 133 000 invånare och 255 000. Skatteunderlaget är också betydligt större i än i . Ser man till antalet företag som lämnat kontrolluppgift i båda länen är antalet 7 929 i och 4 878 i . Antalet stora företag med en lönesumma är också betydligt större i som har en koncentration av mycket stora industrier till främst Sundsvallsområdet. verksamhet är starkt kopplad till skattesubjekten och att tillse att alla fullgör sina uppgifts- och deklarationsskyldigheter. Den verksamhetsmässiga tyngdpunkten för skattemyndigheten i den nya regionen som omfattar de båda länen finns i kustområden i . I ett frågesvar i daterat konstaterar finansminister att sätesort i regionen skall vara : Det är inte så konstigt eller svårt att förstå att har valts i det här fallet. Det handlar naturligtvis om att en stor del av befolkningen och företagen, dvs skattesubjekten, bor i med omnejd. Det är ett starkt skäl att förlägga skattemyndigheten dit. I propositionen förordas också som sätesort. Analogt med detta borde regeringen också förorda som huvudort i och . Det förefaller minst sagt underligt att av regionalpolitiska skäl flytta en myndighet från till . Båda städerna/kommunerna har drabbats av statliga nedskärningar och båda kommunerna har hög arbetslöshet med åtföljande bekymmer. Det som skiljer städerna är att har ca 60 000 invånare och är säte för länsmyndigheterna och dessutom ett centrum för hela länet och drar till sig verksamheter av allehanda slag. har ca 30 000 invånare och är den kommun som är mest beroende av arbetstillfällen inom offentlig verksamhet av alla kommuner. Länsmyndigheterna finns i men länets centrum är industrikommunerna /med ca 120 000 invånare inom ett avstånd av . I satsas på ny företagsamhet av alla de slag för att man skall komma bort från det förödande beroendet av offentlig verksamhet. Men det säger sig självt att det är ett långsiktigt och svårt arbete där både mentala, historiskt-kulturella och traditionella mönster skall ändras. Att flytta en liten offentlig verksamhet från till hjälper litet i marginalen men det slår mycket hårt i . Det är en regionalpolitik som sargar den svagare parten. sakskäl och effektivitetsskäl gör att man som myndighet föreslår som sätesort för skattemyndigheten. Regeringen gör samma bedömning i . Sakskäl av alla de slag visar att bör vara sätesort i den nya regionen som utgörs av och inom skatteförvaltningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sätesort i skatteförvaltningens region som utgörs av och skall vara .
mot · GL02Sk812 · 1997-10-06 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen att de nuvarande 23 skattemyndigheterna fr.o.m. i dock redan från skall ersättas av 10 myndigheter. Med några påfallande undantag har regeringen följt förslag om regionindelning och sätesorter. I RSV:s hemställan till regeringen om Regionindelning av skatteförvaltningen framhålls fyra positiva effekter av en regionalisering: ledningen och styrningen underlättas, kompetensunderlaget förbättras, besparingar inom ledning och administration kan uppnås och samverkan mellan skatteförvaltningen och exekutionsväsendet kan utvecklas. Vidare framhåller man att det inom flertalet av de regioner som RSV föreslår finns två orter som är i stort sett lika lämpliga som huvudort. För regionmyndigheten för , och föreslås i första hand och i andra hand som huvudort. Någon argumentation förkommer inte. Förslaget förefaller helt enkelt att vara oförändrat från den tidigare omgång då även ingick i en tänkt Smålandsregion och rent geografiskt blev en mittpunkt. Anmärkningsvärt är att såväl RSV som regeringen bortser från den fjärde av de fyra goda effekterna av regionaliseringen att samverkan med kronofogdemyndigheten förbättras när man förbigår som sätesort. är huvudort för den nya regionindelningen för kronofogdemyndigheten. I finns dessutom en uppbyggd organisation för ekobrottsbekämpning med åklagare och poliser. Frågan om den statliga förvaltningens organisation bereds av () som skall följa utvecklingen i de nya länen i och och försöksverksamheten i län och på . Ett delbetänkande om den statliga förvaltningen skall lämnas . Några av förutsättningarna för försöket i kommer förstås att förändras om skatteförvaltningen får en ny organisation. Rent allmänt kan man fråga sig om det är lämpligt med en omfattande regionalisering av statlig verksamhet innan i varje fall delbetänkandet om den framtida statliga förvaltningen blivit klart. Om de av RSV anförda effektivitetsvinsterna ändå anses väga så tungt att ett beslut om en ny regionindelning bör fattas redan nu menar vi att framför allt de samordningsvinster som kan göras mellan skattemyndigheten, kronofogden och ekobrottsenheten talar för att skall bli sätesort för den nya skatteregionmyndigheten för , och . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör bli sätesort för för , och .
mot · GL02Sk813 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 regionkontor bör ligga i beslutade , efter förslag i budgetpropositionen 1997, om en ny regionindelning för kronofogdemyndigheterna. och blev en region och regionkontoret kom att placeras i . I budgetpropositionen för underströk regeringen vikten av att inom skatteförvaltningen vidta sådana åtgärder att beslutade anslagsneddragningar inte ledde till försämringar i den operativa verksamheten. Det uttalades att bl.a. måste överväga organisatoriska anpassningar i detta syfte. överlämnade därefter ett förslag om ny regionindelning till regeringen. Förslaget innebar att Norr- och skulle bli en region. Regeringen understryker i årets budgetproposition avsikten med att beslutade besparingar kan genomföras utan att den operativa verksamheten blir lidande. Detta innebär, enligt regeringen, att möjligheterna till besparingar måste sökas inom områdena ledning, styrning och administration. Erfarenheterna av försök som gjorts inom skatteförvaltningen och erfarenheterna av den s.k. ordnade samverkan mellan kronofogdemyndigheter visar att det inte går att komma särskilt långt på den vägen om inte indelningen på regional nivå ändras, skriver regeringen i budgetpropositionen. På grund av budgetneddragningarna och regeringens direktiv lade således fram ett förslag om ny regionindelning tillsammans med förslag på vilka orter som skulle bli säten för regionkontoren. I vissa regioner föreslog RSV två alternativa orter för placering av regionkontoret. I Norr- och föreslogs emellertid som lokaliseringsort för regionkontoret. Detta beslut meddelades även till personalen. RSV:s skäl för förslaget var således så tunga att de ansåg det helt självklart att regeringen skulle anta förslaget. Döm om förvåningen då regeringen i stället väljer att föreslå som regionort. I en region med kortare geografiska avstånd kan man möjligtvis hävda att samordningsvinster inom ledning, styrning och administration kan göras utan att kronofogdemyndighetens och skatteförvaltningens regionkontor är lokaliserade till samma ort. I Norr- och , med mellan regionkontoren, är detta ett väl magstarkt påstående. Att regeringen av skäl som kan tolkas som hänsyn till inomregional balans föreslår en mindre kostnadseffektiv lösning är långt ifrån tillfredsställande. Det enda rimliga är därför att beslutar att regionkontoret för skattemyndigheten, i enlighet med RSV:s eget förslag, skall ligga i . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att skatteförvaltningens regionkontor i Norr- och skall ligga i i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk814 · 1997-10-06 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås att länsskattemyndigheten för och lokaliseras till trots att förordat . Ur kommunikations- och samverkanssynpunkt är det naturligtvis en stor fördel om regionorten placeras i som geografiskt ligger närmast huvuddelen av de anställda. Verksamhetens tyngdpunkt är förlagd till kustregionen där huvuddelen av befolkningen och företagen finns koncentrerade. regionkontor finns också placerat i . Att placera regionkontoret för skattemyndigheten på någon annan plats än är därför inte rationellt i kontroll- eller kostnadshänseende. Vid sidan av de effektivitetsskäl som RSV anför finns också mycket starka regionalpolitiska skäl som talar för en lokalisering av regionskattemyndigheten till som är tillfälligt placerat i stödområde på grund av den väldigt svåra arbetsmarknadssituationen. Enbart har tappat totalt ca 2 000 arbetstillfällen på grund av förändringar och nedläggningar inom näringsliv och offentlig verksamhet och minskningen fortsätter. tappar ytterligare ett stort antal arbetstillfällen under återstoden av 90-talet. I offentlig verksamhet bl.a. genom nedläggning av 5. beräknas totalt förlora ytterligare ca 500 arbetstillfällen . Detta har drabbat mycket hårt. De kraftiga inskränkningarna har gjort att hamnat i en ond cirkel. tillhör de mindre residensstäderna och har haft en mycket kraftig befolkningsminskning. är för övrigt den enda residensstad i landet som har minskat sin befolkning . Dessutom har man haft den klart sämsta sysselsättningsutvecklingen av residensstäderna i och är den residensstad i landet som förlorat mest statliga jobb i förhållande till sin befolkning. Därför talar regionalpolitiska skäl mycket starkt för en lokalisering till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om placering av för och i i enlighet med förslag.
mot · GL02Sk815 · 1997-10-06 00:00:00 — Lokalisering av för och I regeringens proposition 1997/98:1 föreslås att antalet skattemyndigheter fr.o.m minskas från 23 till 10 myndigheter. Som sätesort för myndigheten för och föreslås . Minskningen av antalet skattemyndigheter motiveras av bl.a. effektiviseringsskäl och att det förbättrar möjligheterna att upprätthålla godtagbar kvalitet i verksamheten. Beträffande sätesorter anförs att det på många håll i landet inte är så att en viss ort är så dominerande från verksamhetssynpunkt att den kan anses självskriven som sätesort. Vi motionärer menar att så är fallet för den föreslagna myndigheten för och . Däremot så säger i sin framställan att verket vid val av huvudort tagit hänsyn till bl.a. geografiska förhållanden och kommunikationer. Det är också enligt RSV väsentligt att det på sätesorten finns tillräckligt underlag för att rekrytera kompetens för ledningsfunktionen. Med den föreslagna myndighetsindelningen talar, som vi motionärer ser det, de geografiska förhållandena starkt för att sätesorten bör vara . har ett mera centralt läge i den föreslagna skattemyndigheten än den föreslagna sätesorten. Avstånden från sätesorten till de platser där skatteförvaltningen är representerad kommer enligt vår bedömning att bli kortare. kommer också att ha ett bättre läge med hänsyn till verksamhetens tyngdpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som sätesort för för och .
mot · GL02Sk816 · 1997-10-06 00:00:00 — Skatte- och kronofogdemyndighetens regionala indelning Enligt budgetpropositionen ska de nuvarande 23 skattemyndigheterna ersättas med 10. Den nya indelningen ska enligt förslaget också gälla kronofogdemyndigheterna. När det gäller samtliga län utom ett, , utgår regeringen från ett av upprättat förslag. Det finns en rad viktiga invändningar mot propositionens förslag i denna del. En av regeringen tillsatt kommitté utreder f.n. hur samverkan mellan och andra statliga organ bör utformas för att säkerställa en effektiv organisation. Det finns ingen anledning att föregripa det arbetet genom att nu genomföra nya regionindelningar. Det skulle innebära stora effektivitetsförluster att splittra . Ett kontaktnät som byggts upp går förlorat. Det kontaktnätet omfattar dels den allmänhet som myndigheterna ska betjäna, dels de många andra myndigheter som man samverkar med. när frågan om förändringar i statliga verksamheters geografiska indelning varit aktuell har regeringen respekterat en tydlig halländsk opinion. Denna visar på en stor enighet om att länet inte ska splittras upp. Det är anmärkningsvärt att regeringen nu väljer ett annat förfaringssätt. Det blir än mer svårförståeligt mot bakgrund av att RSV i sin utredning utgår ifrån att länsindelningen inte skall brytas. Även om också statliga myndigheter måste acceptera förändringar i organisationen så finns det en gräns för hur snabbt direktiven kan tillåtas växla. Osäkerheten innebär stora påfrestningar på personalen som av förståeliga skäl känner en stor uppgivenhet efter den senaste kovändningen. Att inom loppet av några månader tvingas arbeta fram den ena organisationsplanen efter den andra tar dessutom stora resurser i anspråk. För i gäller att man upphörde som självständig myndighet och inordnades i en stor region med som huvudort. planerades för denna nya organisation. kom förslaget från , nu med helt nya propåer. Enligt dessa skulle indelning samordnas med och följa länsgränserna. skulle ingå i en ny region tillsammans med och . skulle vara huvudort för , för . Planeringen för denna nya indelning påbörjades inom myndigheterna. I budgetpropositionen kullkastar alltså regeringen också dessa planer. ska delas så att den norra delen kommer att tillhöra medan den går till . Det här sättet att behandla personal och resurser är enligt min uppfattning helt oacceptabelt. Bl.a. av dessa fyra skäl bör budgetpropositionens förslag att dela upp inte genomföras. I första hand bör resultatet av den tidigare nämnda kommitténs arbete avvaktas innan beslut fattas. Om en ny organisation ändå realiseras måste det ske i enlighet med RSV:s förslag också i den del som rör . För att ta tillvara möjliga effektivitetsvinster bör emellertid bli huvudort för såväl som . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteförvaltningens och kronofogdemyndighetens regionala indelning.
mot · GL02Sk818 · 1997-10-06 00:00:00 — Den nya förenklade deklarationen har i många avseenden inneburit en minskning i arbetsbelastningen inom landets skattemyndigheter. har det inneburit att vissa arbetstoppar har förskjutits , eftersom den förtryckta deklarationen tar att förbereda innan den skickas ut till de skattskyldiga. För att i alla lägen hinna med detta har sista inlämningsdag för den förenklade deklarationen flyttats fram till . Den allmänna deklarationen skall vara inlämnad . Det nya datumet för den förenklade deklarationen skapar vissa flaskhalsproblem. Granskningstiden blir till stora delar förlagd till sommarmånaderna eftersom slutskattesedlarna skall vara distribuerade senast . För att hinna med alla deklarationer låter man därför vissa avdrag gå igenom utan kontroll. I har t ex avdrag understigande automatiskt godkänts. Arbetet med de förenklade deklarationerna innebär i sin tur också att tiden som blir över för granskning av mer komplicerade deklarationer blir knapp. På grundval av detta anser att man bör ändra på inlämningsdag så att ett större utrymme skapas för kontroller. föreslår därför att sista inlämningsdag för de förenklade deklarationerna ändras till . Då får vi också en gemensam inlämningsdag för alla deklarationer. 2 Inbetalning av kvarskatt Ett annat problem som kommer att uppstå för är inbetalningen av kvarskatt. Enligt de gamla reglerna hade arbetsgivaren ett ansvar för att den kvarstående skatten betalades in. Det var ett effektivt system och gav en större garanti för att skatten betalades in. I det nya systemet är det helt upp till den skattskyldige själv att betala in obetald slutlig skatt. anser att arbetsgivarens skyldighet att medverka vid betalningen av kvarstående skatt skall bestå. Vad som ovan anförts bör regeringen återkomma med förslag om. De nya reglerna innebär också att en skattskyldig med förenklad deklaration, och som får sitt slutskattebesked , skall betala in den kvarstående skatten . Det här kan komma att leda till stora problem för många, speciellt barnfamiljer, då slutet av året oftast innebär stora påfrestningar för familjeekonomin. föreslår därför att den tidigare betalningstiden för kvarstående skatt skall återinföras. Vad som ovan anförts bör regeringen återkomma med förslag om. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionen anförts om ändrad sista inlämningsdag för den förenklade deklarationen, att hos regeringen begär förslag enlig vad i motionen anförts om betalningstid för kvarskatt, att hos regeringen begär förslag enlig vad i motionen anförts om arbetsgivarens skyldighet att medverka vid betalning av kvarstående skatt.
mot · GL02Sk820 · 1997-10-06 00:00:00 — avgjordes det sk Triljonfallet i Regeringsrätten. Det var som överklagat kammarrättens dom. Av handlingarna framgår bl a följande. I Triljonens deklaration avseende inkomsttaxering anges verksamhetens art vara handel med värdepapper, handel med fastigheter och handel med konst. Omsättningen uppges i sin helhet avse handel med värdepapper. I resultat- räkningen har under extraordinära kostnadet skett nedskrivning av fordran på ett dotterbolag med . gjorde en förfrågan till bolaget avseende nedskrivningen. Bolaget ombads närmare motivera varför förlusten skulle vara definitiv och hur storleken på nedskrivningen hade beräknats. Bolaget inkom med svar som närmare beskrev bakgrunden till fordrans uppkomst. meddelade i beslut att myndigheten efter granskning av begärda uppgifter beslutat taxera bolaget i överensstämmelse med deklarationen. gjorde senare en taxeringsrevision avseende 1992 och taxeringar. I en revisionspromemoria föreslogs att avdraget för den aktuella nedskrivningen skulle vägras. Mot den bakgrunden beslöt skattemyndigheten att ompröva sitt tidigare beslut. Genom omprövningsbeslutet vägrades det yrkade avdraget om . Både länsrätten och kammarrätten har funnit att skattemyndigheten inte haft rätt att fatta det ifrågavarande omprövningsbeslutet. Länsrätten anser att möjligheten till omprövning till den skattskyldiges nackdel är beroende av om det efter taxeringsbeslutet tillkommit något nytt. Enligt länsrättens mening har det vid revisionen inte kommit fram några nya omständigheter. Kammarrätten har anfört liknande synpunkter. Vi delar de synpunkter som förts fram av länsrätten och kammarrätten och menar att det måste krävas att nya omständigheter tillkommer för att skattemyndigheten skall kunna ompröva beslut till en skattskyldigs nackdel. Eftersom Regeringsrätten bedömer att det inte finns lagstöd för en sådan uppfattning menar vi att taxeringslagen måste ändras. Det är enligt vår mening orimligt att skattemyndigheten skall ha rätt att ompröva sitt eget beslut fastän inget nytt har tillkommit i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att taxeringslagen bör ändras så att en skattemyndighet inte kan ompröva sitt eget beslut till nackdel för den skattskyldige.
mot · GL02Sk821 · 1997-10-06 00:00:00 — Skattelagstiftningen tenderar alltjämt att bli alltmer komplicerad. Tyvärr är detta i stor utsträckning även en internationell utveckling. Med ett högt skattetryck, så som det svenska, ökar även kraven på reglernas precision och förutsägbarhet. I är det i första hand fåmans- och egenföretagarnas beskattning som genom sin höga komplexitet leder till problem vid upprättandet av deklarationen. En osäker skattekostnad påverkar företagens likviditet . Innan visshet nås måste medel reserveras i företaget om inte skatten krävts in innan beslutet i ärendet eller målet vunnit laga kraft. Detta påverkar företagens expansionförmåga och möjlighet att anställa. Oklara skatteregler leder även till att familjeföretag riskerar att slås ut av tillkommande skatt långt efter det att de har deklarerat. Eftersom den skattskyldige i praktiken inte kan påverka reglernas utformning skall han heller inte behöva bli lidande av dem. En regel av stupstockskaraktär i skattelagstiftningen som innebär en viss längsta tid för myndigheternas handläggning av skatteärenden bör mot denna bakgrund införas. Har ärendet eller målet inte avgjorts inom bör det avskrivas. Målsättningen för skattemyndigheternas handläggning bör vara att alla deklarationer skall fastställas från det de lämnades in. är handläggningstiden enbart i domstol ofta 11½ år. Om skattemyndigheten ifrågasätter deklarationen, bör i alla händelser inte eventuell ränta på i efterhand påförd skatt få tas ut . Om ett ärende är av enkel natur kan det avgöras snabbt. Är det oklart bör inte den skattskyldige drabbas av osäkerhet genom att tvingas reservera medel för ränta för en eventuell i efterhand påförd skatt . I valet mellan det allmännas skatteintäkter och den enskildes krav på att få sin deklaration fastställd inom rimlig tid måste ett rättssamhälle sätta individens intresse främst. Problem med långa handläggningstider för skatteärenden är en angelägen rättssäkerhetsfråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning av möjligheten att ta ut dröjsmålsränta i skattemål.
mot · GL02Sk822 · 1997-10-06 00:00:00 — Företagarskattsedel är i praktiken ett villkor för företagare att kunna driva sin verksamhet. Alla skattskyldiga som så önskar bör därför få en sådan utan annan prövning än om personen har näringsförbud. I gengäld bör skattemyndigheten lika snabbt återkalla Fskattsedeln om den skattskyldige missbrukar den eller inte kan anses bedriva näringsverksamhet. gör skattemyndigheten en prövning av om den som söker verkligen avser att driva näringsverksamhet innan ansökan beviljas. Dagens definition av vad som anses vara näringsverksamhet inrymmer bland annat krav på att omfattande materiella investeringar skett och att flera uppdragsgivare finns redan i startskedet. Prövningen blir därmed godtycklig. Inte heller behöver det inom servicesektorn, t.ex. hemtjänster eller eller andra serviceyrken, ställas krav på materiella investeringar. Ofta utförs verksamheten med hjälp av tillgångar som redan finns i ett hem. hindrar dessa regler framväxten av nya marknader och förtar möjligheten för personer att själva försörja sig. De hänvisas därmed till att leva på bidrag från övriga skattebetalare. I samband med att Fskattsedeln registeras hos skattemyndigheten bör den som så önskar genom kommunikation mellan RSV och PRV kunna registrera firmanamnet hos PRV genom att på sin begäran om Fskatt markera att så önskas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om erhållande av Fskattsedel.