mot · GK02K15 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:67 Digitala TV- sändningar Statens roll i mediepolitikenVänsterpartiet ser positivt på den nya digitala tekniken ochanser att digitala TV-sändningar kan ge möjlighet att vidgayttrandefriheten och stärka demokratin. Förutsättningen är attstaten ger en stabil plattform för verksamheten i form av ettregelverk för aktörerna på digital-TV-marknaden.Eftersom många remissinstanser är skeptiska och osäkra vad gäller mark-nadsförutsättningarna för marksänd digital TV finns det anledning att gå för-siktigt fram. För eftertänksamhet talar också det faktum att bedömningarna avmarknätets förtjänster i förhållande till sändningar via telenätet eller viasatellit och kabel skiftar.Det är bra att regeringens förslag skissar ett genomförande i flera steg medmöjlighet för staten att successivt ta ställning till om och hur verksamhetenskall fortsätta. Ytterligare utredning behövs enligt vår mening omgående.För är det en självklarhet att samhället bör ha inflytandeöver televisionens utveckling. Samhället bör verka så att villkoren för vårapublic service-företag inte urholkas i och med införandet av ny teknik. Sam-hället bör också garantera att konsumenterna inte tvingas köpa dyr nyavkodningsutrustning för att ta del av den information om omvärlden som deanser sig behöva.Samhället bör vidare genom åtgärder mot ägandekoncentration på medie-området säkerställa att mångfald i medieutbudet blir möjligt och att yttrande-frihet i praktiken blir en rättighet för alla. De erfarenheter den privatareklam-radion gett bör tas till vara. Där ledde auktionsförfarande och mark-nadsstyrning snarare till likformighet och skval än till kvalitet och programför olika intresseriktningar.Aktörer som tillåts inledadigitala TV-sändningar imarknätetRegeringen anger som mål för statens insatser attyttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald skall främjas. Detförslag till genomförandefas som skissas i propositionen äremellertid oklart på så många punkter att vi inte kan ställaoss bakom det. Tydliga ställningstaganden om vilken typ avföretag som åsyftas i olika resonemang och vilka spelreglersom skall gälla måste till.Vi förordar att digitala TV-sändningar i marknätet i denna första fasreserveras för de företag som sänder i marknätet. Det innebärSVT, UR och TV 4.SVT, , har intresse av att öka tillgängligheten på deprogram som producerats av SVT. Om företaget fick tillgång till ytterligarefrekvensutrymme i marknätet skulle det kunna utveckla betal-TV-tjänster avolika slag. Något som skulle vara positivt för samhället som helhet. Betal-TV-tjänster i en ytterligare kanal skulle också kunna förstärka ekonomin förföretaget.UR, Utbildningsradion, har intresse av att bidra till ett "nationellt kun-skapslyft" genom samverkan med universitet och folkbildning. För dettabehövs frekvensutrymme i marknätet. anser att en särskildutbildningskanal i UR:s regi på allvar skulle öka mångfalden i det nuvarandeTV-utbudet.TV 4 har av konkurrensskäl också intresse av att pröva ut den nya sänd-ningstekniken. Företaget har i relation till staten förbundit sig att bl.a.speglakulturlivet och att i sändningsverksamheten ge utrymme för program frånolika delar av landet. Vi anser det önskvärt att får möjlighet attförbilliga sin distribution av TV-program genom ny teknik. Därigenomförbättras också företagets möjligheter att leva upp till koncessionsvillkoren.Vi förutsätter att samtliga dessa företag - SVT, UR och - under enövergångsperiod skall sända parallellt både i analog och digital form.Must carry-krav bör gälla så att de nya programmen kan nå fram tillpubliken för dem som så önskar. Radio- och TV-lagen och koncessionslagenmed de justeringar som kan behövas skall utgöra grund för verksamheten.TidsplanDe digitala TV-sändningarna i marknätet bör kunna inledas islutet av och utvärderas vid utgången av 1998. Efterett år finns det anledning att summera de erfarenheter somvunnits dels inom public service-företagen ,dels av , den kommersiella aktören på marknaden.Utvärderingen bör göras i samråd med dessa företag.Parallellt bör även närmare undersökas vilkamöjligheter andra sändningstekniker ger och vilka fördelar och nackdelar somkan tänkas följa av olika system. Det är olyckligt om utvecklingen avtråddistribuerad digital kommunikation, "elektroniska huvudleder", stannarupp därför att staten utan närmare grund bestämt att marksänd digital TVskall vara den enarådande distributionsformen.FinansieringVänsterpartiet vill säkerställa en kontinuerlig, stabil ochrealistisk finansiering av de digitala sändningarna. Vi delarregeringens bedömning att det är önskvärt med blandadeoffentliga och privata investeringar i sådana system.Rundradiofonden kommer enligt vår mening inte att räcka till både för attfinansiera public service-företagens digital-TV-satsning och fortsatt sänd-ningsverksamhet med god kvalitet. Staten bör därför ge en lånegaranti fördigital-TV-satsningen så att den inte tvingar fram oönskade besparingar iprogramverksamheten.Vi förutsätter att den digitala tekniken kommer att visa sig billigareän nuvarande analoga sändningar för samtliga företag. Det kritiska skedetkommer att vara den period som företagen skall sända dubbelt.Digitalisering innebär att våra vanliga TV-apparater måste bytas ut eller atten dekoder måste införskaffas. Eftersom allmänhetens radio och TV skallvara tillgänglig för alla som betalar TV-licens och innehar en fungerande TV,så är det inte rimligt att plötsligt begära att alla skall ställa om. Tidpunktenför nedläggning av de analoga sändningarna bör väljas med beaktande av hursnabbt hushållen väljer att skaffa sig den nya mottagningsutrustningen. Viförordar en modell där det sker med "naturlig avgång" av de analogaapparaterna, alltså utan något fast datum tills vidare. Det måste få visa sig denärmaste åren vilket intresse publiken har att betala mer för att få bättrebildkvalitet och fler programtjänster.Utredning i kulturpolitisktperspektivI den utredning, SOU 1996:25 Från massmedia tillmultimedia, som ligger till grund för propositionen är dekultur- och mediepolitiska resonemangen begränsade. Ingasvar ges på centrala frågor:Vilka möjligheter för utveckling av demokratin ger en satsning på digitalaTV-sändningar?Hur skulle den kunna bidra till ökad yttrandefrihet?Kommer den att stärka eller försvaga public service-företagen?Kommer den att öppna dörren på vid gavel eller inte för utländskamediemoguler, typ och , att etablera sig på den svenskamarknaden?Inte heller förs några resonemang om hur situationen för barn och unga idet nya medielandskapet kan komma att förändras. Dessa brister kritiseras avflera remissinstanser bl.a. universitet.Uppenbart har medieforskarnas kunskaper inte tagits till vara. Vänster-partiet anser att det är angeläget att möjligt dra i gång ett nyttutred-ningsarbete för att fortsättningsvis få fram en bättre grund för de medie-politiska besluten. Tekniska, ekonomiska och kulturpolitiska perspektivmåste kunna prövas mot varandra. Samhällets krav i form av sändningsvillkorbör inte låsas till en viss teknik.Erfarenheterna från är intressanta men kan enligt vår syninte läggas till grund för den svenska mediepolitiken. Vi är så få i Sverigejämfört med . hos oss har svårt att gå runt ekonomiskttrots sin mycket fördelaktiga position på marknaden. bedöm-ning är att reklam-TV-marknaden inte har den tillväxt som krävs för att bäraytterligare reklamkanaler.Om staten medverkar till ytterligare reklamkanaler får det som följd attutbudet för samtliga tunnas ut. Ingen kommer att ha råd att satsa på kvalitet.Vänsterpartiet ser hellre att resurserna samlas till ett fåtal kanaler med ettutbud som är värt att titta på.Staten kan genom villkor för sändningsverksamheten ställa krav påmedverkan av oberoende producenter, regionala program och så vidare i denomfattning som behövs för att säkerställa verklig mångfald.Vidare behandling av fråganom digital TVI propositionen föreslås ett genomförande med ett urval avorter i landet beroende av lokalt intresse och ett urval avprogramföretag som på något sätt skall komplettera varandra.Idén om att departementet första skall föreslå orterna, Radio-och sedan utlysa frekvenserna, den särskildautredaren yttra sig och slutligen regeringen bestämma vemsom skall sända är ogenomtänkt och bör avvisas avriksdagen. I stället bör besluta om vilka företagsom till att börja med skall sända digital TV i marknätet.Propositionens förslag att den lagstiftning som kan behövas skall kommatill i efterhand förefaller också ogenomtänkt. Marknadens aktörer ges ingengrund för sina bedömningar.Vi menar att det behövs utredning för det fortsatta arbetet. Uppgiften börvara att följa och utvärdera de digitala sändningarna som beslutatom och att mer förutsättningslöst utreda digital-TV-marknätet som endistributionsform i förhållande till andra former av sändningsteknik.En kommitté med parlamentariskt inslag bör följa arbetet, medverka vidutvärderingen och dra upp riktlinjer för nästa fas i utvecklingen. Frågan börvåren 1999 göras till föremål för en ny prövning i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens roll i mediepolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vilka aktörer som tillåts inleda digitala TV-sändningar imarknätet,3. att hos regeringen begär att den inrättar lånegaranti förfinansiering via Rundradiofonden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utredning i ett kulturpolitiskt perspektiv,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett vidgat uppdrag för den kommitté med parlamentariskt inslagsom utses,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågan bör bli föremål för ny prövning 1999.