mot · GL02U635 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U635av m.fl. (v, c, mp) BakgrundMohajerna r en folkgrupp i som skiljer sig frnlandets vriga befolkning i sprkligt och kulturellt avseende.Det man har gemensamt med vriga pakistanare rreligionen. Mohajerna r muslimer, vilka 1947 lmnade detd nnu odelade fr att vid delningen av brittiskaIndien utgra en del av befolkningen i . De kom frnprovinser i dr hinduerna d var i majoritet ochmuslimerna i minoritet och dr muslimerna fruktade att denhinduiska dominansen skulle medfra frtryck ochdiskriminering av muslimer. Staten bildades som enstat fr alla muslimer i det tidigare odelade och intebara fr muslimer i det dvarande och stpakistan(nuvarande ).Fr nrvarande r mohajerna 30 miljoner i och utgr drmedungefr av befolkning. 22 miljoner av mohajerna lever iprovinsen . Dr utgr man en majoritet av befolkningen ().Den vervldigande delen av pakistanskt nringsliv domineras ochkontrolleras av 400 feodalfamiljer. Bland dessa terfinns inga mohajer.Mohajernas situation i har endast vid enstaka tillfllen tagits upp ingot internationellt forum. D en gng ingick som en del av detbrittiska kolonialvldet behandlas deras situation ibland i brittisk press.Svenska medier har, svitt vi vet, aldrig rapporterat om denna storafolkgrupps situation, trots att har ganska omfattande handel medPakistan, inte minst nr det gller vapen.Bildandet av MQMGanska snart efter den pakistanska statens bildande utsattesmohajerna fr en systematisk diskriminering av landetsfeodalt prglade politiska institutioner. Fr att frsvara sigmot diskrimineringen och orttvisorna och hvda sinarttigheter grundade mohajerna tmligen sent den 18 mars1984 ett politiskt parti, MQM (Mohajir Quami Movement).Ledare fr detta parti var , som tidigare grundatAPMSO ().Bildandet av MQM och APMSO var resultatet av denstndiga diskrimineringen av mohajer nr det glldeutbildningsmjligheter och mjligheter till arbete ochfrsrjning.MQM vxte snabbt till en nationell politisk kraft. vann man p detlokala planet valet av borgmstare och viceborgmstare i ochKarachi. I de allmnna valen 1988, 1990 och 1993 fick partiet absolutmajoritet i stderna , , Mirpurkhas och Sukkur i , den provins dr mohajerna r i majoritet. MQM sger sig dockinte vara ett parti uteslutande fr mohajer. Det efterstrvar ven att vara ettparti med rtter i samhllets lgre klasser. Partiet fljer inte den feodalatraditionen i att en politiker mste komma frn de rtta, rika ochfrmgna familjerna i samhllets vre skikt.Oavsett om en demokratisk regim eller en militrregering suttit vid makteni har i stort sett samma familjer haft det strsta inflytandet inompolitiken.Frfljelserna av mohajerUnder general tvingades 300mohajiska statstjnstemn bort frn sina arbeten, undergeneral ver tusentalet och under vid makten avskedades de i tusental.General frklarade att "den enda platsen fr mohajer r havet".Ali infrde en uppdelning av befolkningen i isindhier, vilka ocks benmndes "sner av jorden", och "nya sindhier", dvsmohajer. Detta var ett uttryck fr den klassiska hrskartekniken att hrskagenom att sndra. Den mindre utbildade landsbygdsbefolkningen spelades utmot de ofta bttre utbildade mohajerna, vilka inte sllan hade olika typer avtjnstemannajobb. Utifrn detta synstt och med motiveringen att han villegarantera den fattiga befolkningen i bttre mjligheter till avancemanginfrde han ett kvoteringssystem som skulle hlla mohajerna borta frn olikapositioner i samhllet. Ngon motsvarande kvotering fr att vrna om defattigas rttigheter och mjligheter infrdes inte i ngra andra provinser.Under general styre infrdes undantagstillstnd i landet,under vilket mohajiska bostadsomrden systematiskt attackerades varvidtskilliga mohajer mrdades. Bland annat brndes 1986 stadsdelarna i ner i grunden av en knarkmaffia utan att depakistanska skerhetsorganen p ngot stt ingrep. 1988 anstlldes medmyndigheterna som passiva skdare en massaker p mohajer dr 200oskyldiga mohajer mejades ner medmaskingevrseld.I r har den pakistanska regeringen infrt nya undantagslagar som kommeratt bdda fr n mer omfattande brott mot mnskliga rttigheter. Polis ochmilitr har ftt nnu friare hnder att ta till allt grvre vldsmetoder nhittills. Dessa nya vidstrckta befogenheter fr polis och militr kommer medstor sannolikhet att medfra att myndigheterna attackerar bland annat denmohajiska befolkningsgruppen i landet nnu hrdare n tidigare. AmnestyInternational har skarpt frdmt dessa nya lagar.Den br fljaktligen allvarligt beakta dessafrhllanden - de omfattande brotten mot de mnskliga rttigheterna,diskrimineringen av mohajerna och den nya lagstiftningen - nr det gllerden svenska krigsmaterielexporten till program och politiska praktikMQM frklarar i sina programskrifter att man vill skapa enavancerad demokrati i dr medborgarna tnjutersina mnskliga och demokratiska rttigheter oberoende, avras, hudfrg, religion eller kn. Man r anhngare av icke-vldsprincipen och motstter sig anvndningen avvldsmetoder i kampen fr mohajernas rttigheter. Man rocks enligt sitt program motstndare till religis fanatismoch en bitter fiende till den narkotikahandel som r utbredd idenna del av Asien.Det finns dock uppgifter om att det rder en bristande verensstmmelsemellan MQM:s politiska program och partiets politiska praktik. Bland annatanger ett antal exempel p brott mot mnskligarttigheter begngna av grupper tillhrande MQM. Brotten har d frmstvarit riktade mot Haqiqi-gruppen och dess medlemmar men man lr ven hatillgripit vld mot t ex tveksamma medlemmar i de egna leden. Anklagelserfr terrorism har ven riktats mot MQM.Myndigheterna, MQM och Haqiqi-gruppenI har parlamentariker i provinsen , vilka tillhr MQM, vid flera tillfllen arresterats.Likaledes har partiets medlemmar och andra mohajerarresterats av skerhetsstyrkorna, utsatts fr tortyr ochmrdats.I liksom i flera andra lnder med liknande politiska och socialafrhllanden njer sig myndigheterna med rollen som passiv skdare tilldessa massakrer. Myndigheterna slipper sjlva utfra det blodiga grovarbetet.I utfrs massakrerna och lnnmorden p mohajer och MQM-medlemmar frmst av den s kallade Haqiqi-gruppen, som ursprungligen varen mindre utbrytargrupp ur MQM. Terrordd utfrs s gott som dagligen.Det frekommer att Haqiqi-gruppen framstlls som en fraktion av MQM,vilket dock numera torde vara felaktigt. Myndigheterna framstllersituationen som om det handlade om interna strider mellan MQM ochHaqiqi. Haqiqi-gruppen angriper till vervgande delen MQM-medlemmaroch fungerar i praktiken som en sorts ddspatrull.Det finns uppgifter om att de djupa motsttningarna mellan MQM enasidan och myndigheterna och Haqiqi-gruppen den andra har medfrt attven MQM invecklats i strider och sjlva frbrutit sig mot mnskligarttigheter, trots att deras program sger ngot annat. Det finns uppgifter omatt MQM sjlv tillgripit hrda metoder fr att upprtthlla disciplinen inomde egna leden, vilket inte r ovanligt i organisationer som utstts fr myckethrt tryck eller nr motsttningarna hrdnar. Att finna frbrytelser frklarligar dock inte detsamma som att man ursktar dem. S skulle exempelvis,enligt , pakistansk polis och paramilitra grupper viden raid i Kashmir Colony, Gulbahar, ha hittat en tortyrcell dit MQMskulle frt gisslan. S skall ven polismn som tillhrt MQM vittnat om attde mrdat Haqiqi-medlemmar.Det dominerande intrycket av mohajernas situation i r dock attdet praktiskt taget utfrs mord och andra vergrepp riktade inte baramot MQM-medlemmar utan ocks mot mohajer som inte tillhr ngonorganisation. Det handlar d om ett vld inte riktat mot ett parti utan mot enhel folkgrupp.De tidigare nmnda massakrerna p mohajer och MQM-medlemmar rendast ett litet axplock av de brott mot mnskliga rttigheter och krnkningarav demokratiska principer som frekommer i Pakistan.Mohajerna i EuropaparlamentetEuropaparlamentet har i en resolution (B4-0153, 0177, 0202och 0231/96, ) tagit upp situationen iSindhprovinsen, dr man frdmt ddandet av oskyldigamnniskor, myndigheternas anvndning av tortyr och andrabrott mot mnskliga rttigheter och srskilt pekat pfrfljelserna av MQM-aktivister. Man har uppmanatpakistanska myndigheter att ta kontrollen ver deskerhetsstyrkor och ddspatruller som begr dessa brott.EU-parlamentet har uppmanat ochmyndigheter att respektera de demokratiska spelreglerna ochavlgsna de hinder som man rest fr att hindra MQM:sparlamentariska representanter att fullgra sina uppdrag.Bland de vergrepp som i rapporter om Pakistanomnmns som "omfattande och grova" innefattas inte bara de brott motmnskliga rttigheter som begs i provinserna utanocks de mnga brott som begs mot mohajerna. Nr det gller mohajernaoch deras politiska fretrdare och de frbrytelser som begs mot demhandlar det dock inte bara om brott mot enskilda individer. Det handlar omallvarliga krnkningar och frbrytelser mot en hel folkgrupp, vilka innefattarallt frn vardagliga trakasserier till pogromer, mord och massakrer.Mohajernas situation har uppmrksammats i , men brrimligen ocks behandlas av Frenta nationerna och dess skerhetsrd. Dethandlar om en mngmiljonhvdad befolkning i ett land som har detfundamentalistiska och det kaotiska som grannar. Dethandlar om grova och omfattande brott mot mnskliga rttigheter i ett landsom r allvarligt inblandat i andra lnders krigiska eller politiskt myckettillspetsade angelgenheter. Den politiskt mycket inflytelserika pakistanskamilitrmakten har bland annat varit involverad i inreangelgenheter p talibanernas sida. I sdana politiskt laddade situationerkan olika befolkningsgrupper av cyniska politiska krafter ltt stmplas somparior och syndabockar med allt intensivare frfljelser som resultat. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i samband med stllningstaganden rrandevapenexporten till allvarligt beaktar de omfattande brotten motmnskliga rttigheter som begs i landet,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att regeringen i samband med vapenexporten till srskiltskall ta hnsyn till den nya hrdare lagstiftning som vidgar mjligheterna tilln mer omfattande brott mot mnskliga rttigheter i ,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att regeringen tar upp vikten av respekt fr mnskliga rttigheteroch mohajernas situation till fljd av den nya lagstiftningen i tillbehandling i EU-sammanhang, i FN och dess skerhetsrd och i andrainternationella sammanhang.