mot · GL02Fi205 · 1997-10-06 00:00:00 — Företagande, arbete och utveckling Motion till riksdagen1997/98:Fi205av m.fl. (m) Fretagande, arbete och utveckling Innehll1 SammanfattningSverige mste frnyas. Det behvs fr att en ny tids mjligheter skallkunna tas tillvara.Huvudorsaken till dlig tillvxt, otillrckligt fretagande och rekordhgarbetslshet ligger i den bristande frnyelsen. problem kan intelsas med mindre n att skapandets och tillvxtens grundlggandefrutsttningar rekonstrueras.Sveriges strsta utmaning r den ppna internationella konkurrensen.Mnniskor, fretag, varor och kapital kan rra sig fritt ver grnserna. Enfrutsttning fr att vrt land skall kunna ta till vara alla de mjligheter somglobaliseringen medfr, r att kan tvla med de mestkonkurrenskraftiga i frga om villkoren fr fretagande och investeringar.Ett mer dynamiskt fretagande och fler riktiga arbeten krver insatser verbreda omrden, i frsta hand skatterna och arbetsmarknaden, Sverigesengagemang i EU, energifrsrjningen och kunskapsutvecklingen. Psamtliga omrden saknar regeringen ett alternativ som har frutsttningar attfungera.Det allvarligaste tecknet p att en ny kurs r ndvndig r arbetslshetenoch den svaga sysselsttningen. Enligt regeringens egen bedmning kommerarbetslsheten vid dess sista mtning 1998 att vara lika hg som underSocialdemokraternas frsta regeringsr , nmligen drygt 12 procent.Mlet att halvera den ppna arbetslsheten kommer inte attns.Fr att arbetslsheten skall kunna avvecklas som samhllsproblem msteskatten p arbete och fretagande snkas. Det gller bl.a. den statligainkomstskatten, kommunalskatten och frmgenhetsskatten. Skatten ptjnster riktade mot hushllen mste snkas srskilt.Fretagandet och jobben gynnas ocks av en effektivare konkurrens. Storadelar av den kommunala verksamheten skulle vinna p att konkurrens-utsttas.Energifrsrjningen mste tryggas genom att den frtida avvecklingen avkrnkraften stoppas.Arbetsmarknaden mste gras mer flexibel. En helt ny lagstiftning frarbetsmarknaden, utgende frn den enskildes rtt, br infras. I avvaktan pen sdan grundlggande frndring br omedelbara lttnader frnyanstllningar genomfras.Sverige mste delta i EMU:s tredje steg s snart som mjligt. Det r viktigtsrskilt fr de sm fretagens utveckling.Fr att skall kunna n en position bland vrldens frmsta mstevrt lands kunskap och kompetens utvecklas. Det stller nya krav p svlskolan som den hgre utbildningen och forskningen. Kvalitet och variationbehver erstta den statsstyrning som prglar den nuvarande regeringenspolitik.Det finns skl att prva olika vgar fr att lsgra debatten om jobben frnsdan traditionalism som har blivit ett direkt hinder mot arbete ochtillvxt. En mjlighet vore att inkalla en srskild kommission fr fler riktigaarbeten. En sdan kommission borde ges ett distinkt uppdrag att lgga framfrslag som, genom att ka sysselsttningen, kan avveckla arbetslshetensom samhllsproblem.2 i en frnderlig vrldSverige r i vxande utstrckning en del av internationella frhllanden.Globaliseringen av ekonomin, men ocks av mnniskors rrelser ochrelationer, stller och den svenska politiken infr helt nyautmaningar. I grunden r dessa positiva och lftesrika.De utkade internationella relationerna kommer som andraomvlvande tendenser frstrks. Tv sdana r den tilltagande dominansenfr marknadsekonomin som vrldens ekonomiska ordning och en serieteknologiska skiften. Just nu gller det informationsteknologins genombrott.Snart nog kommer oanade mjligheter att ppnas i korsningen mellantekniken och biologin.Allt detta formar inte bara nya industriella strukturer utan ocks nya villkorfr politiken och fr samhllslivet. Mjligheter som mnniskan aldrigtidigare haft ligger pltsligt ppna.De nya omvrldsvillkoren pekar hn mot en framtid som r mindrefrutsebar n det samhlle som gradvis viker undan. Frnderlighet, menocks individualitet, blir det begynnande 2000-talets mest centralaknnetecken. 1900-talets lpande band - ekonomiskt, industriellt ochpolitiskt - fr ge vika fr ett kat hnsynstagande till personliga behov.Ur denna synvinkel r framtiden lftesrik, om n inte problemfri.Konkurrensen och utsattheten fr som nation och fr svenska fretagkommer att ka. Fr att utmaningarna skall kunna antas mste ocksfrnyelsen aktivt bejakas. Det krvs ett uppbrott, inte frn vrdena men frntskilliga av de medel som det utgende rhundradet prglats av. Det nyafinns som ett erbjudande, men blir inte tillgngligt med automatik. Det r enhuvuduppgift att skerstlla att dessa erbjudanden inte gr vrt land frbi.De problem som brottas med sammanhnger i hg grad medatt beredvilligheten att se frnyelsebehovet varit fr liten. Det harletttill ett alltfr stort behov av traditionell basindustri och en fr liten andelhgteknologiska fretag. De tydligaste effekterna av kollisionen mellangammalt och nytt r en svag tillvxt och en stor arbetslshet.3 Dagens Sverige3.1 TillvxtenDagens kan beskrivas p mnga stt, positiva och negativa. Ettambitist folk, en gng kapabelt att skapa ett av vrldens rikaste lnder,r vrt lands strsta tillgng.Det negativa r att det som en gng byggdes starkt inte underhlls, att nyavillkor avvisades till frmn fr ett vaktslende p nostalgins grns kring degamla strukturerna. Medlen blev viktigaste vrde, inte de syftendessa skulle frverkliga.1970 var ett av vrldens rikaste lnder. P drygt 25 r har densituationen radikalt frndrats. I tabell 1 redovisas vad som skett.Tabell AVlstndsligan 1970-1995 (BNP/invnare)Tabell 1: (Land Index1980 Land Index1990 Land Index1995 )Klla: OECDDet br noteras att tabellen endast upptar medlemmar i . UtanfrOECD-kretsen finns ocks andra lnder, srskilt i , som i dagr rikare n Sverige.Noteras br ocks att det, frutom , r samma lnder i topp nu som1970. Det finns allts ingen normalitet i att tidigare framgngsrika lnderskall falla ifrn. Det r som avviker.Betydelsen av den frlust tabellen illustrerar r dramatisk. Frlusten ringen statistikfrga utan rr grundlggande frutsttningar fr det goda livet.Som helhet r fattigare n vad vi hadevarit om tillvxten motsvarat genomsnittet i OECD.Ett annat stt att illustrera efterslpningens kostnader r att se till hurmycket var och en i vrt land har att disponera. Med den genomsnittligaOECD-tillvxten hade varje svenskt hushll haft ca mer idisponibel inkomst rligen. Fr mnga r detta lika med skillnaden mellan ettrelativt pvert liv och ett liv dr de personliga ambitionerna hade kunnatfrverkligas.Nr bekymmer med vrd, omsorg och skola diskuteras, liksommnga mnniskors svrigheter att f privatekonomin att g ihop, mste vrtlands lge ses i detta perspektiv. har kort och gott mindre pengar attfrdela n de mnga och ofta berttigade ansprk som reses. Det finnsmindre att dela p n vad som skulle kunnat finnas och mindre n vadmnniskor har i andra lnder. Det misshushllas med mjligheter attvxa.Tillvxt skapas av mnniskor som arbetar och av fretag som kan tillvarataenskilda individers kreativitet och motsvara kundernas frvntningar.Fretagandet som vrde och dygd r det vxande samhllets viktigastetillgng. Inte verraskande har avtagande vxtfrmga ocks sinmotsvarighet i en svag fretagstillvxt och en allt lgre sysselsttning i dendel av ekonomin dr tillvxten mste ske om vlstndet skall kunna hvdas.3.2 FretagandetSveriges fretagsstruktur har flera knnetecken. Ett sdant r existensenav flera utomordentligt framgngsrika stora fretag.Betydelsen av fretag som , och kan knappastverskattas. Det kan inte heller mer traditionella svenska fretags utveckling.Skogen r alltjmt ryggraden i den svenska ekonomin. Trots att skogen hardenna srstllning r det vrt att notera hur lkemedelsindustrin vuxit till attbli den nst strsta exportnringen.Samtidigt som de stora fretagen har central betydelse fr Sverigesframgngar blir de allt mindre svenska. De gs i vxande grad av utlndskaintressenter och har en stor del av sin verksamhet frlagd till andra lnder.Fretagen r lttrrliga med hela vrlden som verksamhetsflt.Ett annat svenskt knnetecken r bristen p fretag som r p vg att blistrre. Det brukar illustreras med ett glas, som i figur 1.Figur 1Klla: SAFVerkligheten bakom "snapsglaset" r att dagens stora fretag inte frngra efterfljare, i vart fall inte i vrt land. Det innebr att srbarhetenkar. Beroendet av de gamla storfretagen kar, som dessa tillfljd av den tilltagande internationaliseringen blir allt mindresvenskgda.Sklen till att fretagen inte vxer r i hgsta grad politiskt tkomliga. Detfinns inga yttre orsaker till att den svenska fretagstillvxten mste varadlig. Den har blivit dlig drfr att annat frn politiska utgngspunkterframsttt som viktigare. Priset hrfr r p vg att bli mycket hgt.Ett tredje knnetecken r att den internationellt starka tillvxten avtjnstefretag inte har ngon motsvarighet i . Tjnster erbjuds i vrtland i strre utstrckning av det offentliga n i andra lnder.Tjnstefretagande omfattar - eller skulle kunna omfatta - ett brettspektrum av verksamheter, allt frn det allra mest avancerade till allehandaenklare, men viktiga servicetjnster. Erfarenheterna t.ex. frn visar atttillvxtpotentialen r minst lika stor i frga om avancerade tjnster som ifrga om tjnster av enklare slag.Ett fjrde och sista knnetecken gller nyfretagandet. Enligt regeringensbudgetproposition r detta just nu strre n ngonsin. Tillvxten skeremellertid frn en mycket lg niv. Bakom statistiken dljer sig ocksfreteelser som ligger vid sidan om det som traditionellt brukar menas medfretagande. I mnga fall r det sm enmansfretag som inte har naturligafrutsttningar att vxa. Registreringen av aktiebolag minskar. Figur 2illustrerar hur antalet nyregistrerade fretag utvecklats 1992-1996:Figur 2tskilligt smfretagande r kulturellt p vg att byta karaktr. Medansmfretagandet frr var just fretagande har det fr mnga ,srskilt yngre, blivit en alternativ anstllningsform. Att mnga sker sigen sjlvstndig framtid r naturligtvis bra. Till en del r emellertid dettafretagande bara en reaktion p stela anstllningsvillkor. En statistisktsett snabb fretagstillvxt r drmed inte automatiskt ett tecken p ettexpansivt Sverige.En sista iakttagelse r att det i finns en tendens att innovatrernaocks blir fretagare i stllet fr att engagera ytterligare personer medsrskild fallenhet fr sjlva fretagandet. Det minskar kraften i fretags-tillvxten.3.3 ArbetslshetenDet otillrckliga fretagandets spegelbild r en rekordhg arbetslshet.Den r det tydligaste tecknet p de djupgende problem i dagbrottas med och ett nstan vertydligt bevis p att ekonomin inte r ibalans. Arbetslshetens utveckling framgr av figur 3:Figur 3Bilden innehller emellertid en synvilla. Den till synes gynnsammapositionen fr brjan frklaras dessvrre avfrhllanden som i sig bddade fr de svrigheter vrt land har,nmligen ett verutnyttjande av sjukfrskringen och den exempellsaexpansionen av den offentliga sektorn. Den senare hll visserligensysselsttningen uppe, men till priset av att de ekonomiska villkoren frfretagandet underminerades. Korrigeras utvecklingen i medhnsyn till den offentliga expansionen blir situationen annorlunda. Vrtland blir drmed jmfrbart med i vrigt, ssom framgr av figur4:Figur 4Arbetslshetsstatistiken ger emellertid bara en del av svaret p frgan hurSverige utvecklas. Mjligheterna att manipulera statistiken r betydande.Utbildningsinsatser r just nu det viktigaste sklet till att arbetslshetenstatistiskt sett frefaller att g ner. Bara det s.k. motsvararett par procent i arbetslshetsstatistiken. P detta stt avfrs arbetslsahelt enkelt frn arbetskraften.Trots detta rknar regeringen med att den totala arbetslsheten vid valet1998 skall vara lika hg som under Socialdemokraternas frsta regeringsr1995, nmligen . Det r ett anmrkningsvrt dligt resultat. I alltvsentligt rknar Socialdemokraterna med att denna situation skall best . Mlet att halvera arbetslsheten frsvinner i ett retoriskt ochstatistiskt tcken.Sysselsttningens utveckling de senaste ren representerar ett distinkt brottmot den upptgende tendensen . Skulle 1994 rs uppgng isysselsttningen fullfljts hade 145 000 mnniskor haft ett arbete.Ett srskilt problem r att lngtidsarbetslsheten kar, ssom framgr avfigur 5. Det innebr att en vxande grupp mnniskor kommer att f det alltsvrare att komma till sin rtt. Fr dessa arbetslsa mste dagens tal om enfrestende skrdetid framst som ett rent hn.Figur 5Det bsta sttet att avgra i vilken grad frmr dra nytta avmnniskors arbetsfrmga r att se till sysselsttningen. Den illustreras ifigur 6.Figur 6Den dystra sanning figuren tydliggr r att riskeraratt f en sysselsttningsniv som r den lgsta sedan mitten av 1970-talet.Det innebr att vlstndet blir mindre bde fr enskilda och fr Sverigesom nation.Att sysselsttningen fll under den svra omstllningen av ekonomin ibrjan av r knappast frvnande. Att det alltjmt inte gr att dranytta av alla dem som vill arbeta r dremot anmrkningsvrt.Frn att tidigare ha varit ett land med hg sysselsttningsfrekvens harSverige hamnat p en niv i mitt, ssom illustreras i figur 7. Bestrdenna situation kommer vrt lands mjlighet att utveckla nytt vlstnd att blilngt smre n i mnga omgivande lnder.Figur 7Sysselsttningsproblemet frstrks av den sneda frdelningen mellan detoffentliga och fretagen. Den snabba expansionen av de offentligajobben motsvaras av en betydande nedtryckning av arbeten i den privatasektorn. har inga arbeten netto tillkommit i det privatanringslivet. Tvrtom har flera hundratusen jobb frsvunnit. 1996 varbara 2,8 miljoner mnniskor verksamma i den privata sektorn.Den hga svenska arbetslsheten och den lga sysselsttningen r allts ettbetydande vlstndsproblem. Arbetslsheten r emellertid ocks en gkungei statsbudgeten och i de kommunala budgetarna.Bara ver statsbudgeten kostar arbetslsheten 80 miljarder kronor.Lggs drtill de kommunala kostnaderna stiger summan till 100 miljarderkronor. Det r resurser som vid en lgre arbetslshet skulle kunna anvndasp ett mera tillvxtstimulerande stt. Det kommer heller inte att g attvaraktigt klara sunda statsfinanser utan att arbetslsheten pressas nerordentligt. Inga statsfinanser r sanerade med en arbetslshet av denstorleksordning har.Att det frhller sig s r ett viktigt argument mot vanfrestllningen attkampen fr riktiga arbeten "kostar". Fr varje arbetsls som kan flyttas vertill ett produktivt arbete vinner tvrtom det offentliga uppemot 200 000kronor. S hr ser det ut:En arbetsls med i arbetslshetsersttning kostar detoffentliga per r. D har hnsyn tagits till egenavgifter (2 300kronor), moms (), statlig skatt () och kommunalaskatter ().Om han eller hon fr ett arbete i privat sektor med motsvarande ln,med tanke p att a-kassan i ovanstende exempel endast strfr av den tidigare lnen, ser kalkylen ut p fljande stt:Tabell 2: (Egenavgifter 2 900 )Stat, kommun och landsting slipper sledes utgifter p ochfr i stllet inkomster p . Netto tillfrs det offentliga 182 100kronor.4 problem4.1 Skatterna och skapandetAtt tillvxten, fretagandet och mjligheterna att arbeta inte motsvarar deansprk mnniskor har beror inte p ngra svrfrklarliga ellerokontrollerbara frhllanden. I grunden r orsakerna enkla, men ocksfundamentala. Gradvis har mjligheterna att skapa och bygga i Sverigeblivit smre. Drivkrafterna fr ett dynamiskt beteende har grpts ur. Nrdet skapas mindre vxer vrt land lngsammare. Svrare r detegentligen inte, men inte heller enklare.En nyckelfrga i analysen av tillvxtproblem r de hgaskatterna. Det gller skattetrycket i dess helhet, men ocks - och speciellt -de skatter som belastar arbetet och fretagandet.Det hga totala skattetrycket fr rent absurda konsekvenser. Sdrabbas t.ex. de allra lgsta inkomsttagarna av en beskattning p mer n 60procent av den totala lnekostnaden. Moralen i en sdan beskattning rnaturligtvis tveksam. Det gller desto mer som skatten slr ut mnga s.k.enklare jobb drfr att de blir s dyra att ingen har rd att betala dem.Mnniskor tvingas att verg frn produktiv verksamhet till bidragsberoende.Missriktade politiska beslut skapar drmed ekonomiska och sociala problem.Skatterna hjer kostnaden fr arbete och anstllning p ett stt sommotverkar ambitionen att dra nytta av alla mnniskors arbetsvilja. Skattermed direkta effekter p fretagandet frstrker problemen. Hit hrdubbelbeskattningen, frmgenhetsskatten, beskattningen av arbete,fastighetsskatten, punktskatter och energibeskattningen.Dessa fretagsrelaterade skatter har olika bakgrund. Somliga hartillkommit drfr att andra skatteobjekt inte ansetts st till buds, andra frstoch frmst av s.k. frdelningsskl.Det frsta motivet kan bara mtas om beskattningsambitionerna i stortskruvas ner. Det andra motivet pekar p behovet av en mer insiktsfull syn pvad fretagande egentligen r. Det gr t.ex. inte att hvda att bara drfr attlntagarna tvingas spara mste fretagen drabbas av skattehjningar. Ensdan politik leder till slut till att lntagarna tvingas spara nnu mer. Ngraav de skatter som srskilt berr fretagandet finns det skl att srskiltkommentera.Den hga beskattningen p arbete frorsakar srskilt stora problem nr detgller tjnster som efterfrgas av hushllen. Dessa tjnster r oftast av sdankaraktr att det finns alternativ till att anstlla ngon eller att anlita ettfretagfr att utfra arbetet. Resultatet blir att man endera utfr arbetet sjlv,lterngon gra det "svart" eller avstr.I dag betalar cirka 400 000 personer frmgenhetsskatt i . Mngasvenskar, som byggt upp fretag som givit tusentals arbetstillfllen, haremellertid till fljd av bland annat den hga frmgenhetsskatten emigreratmed sin kompetens, sitt entreprenrskap och sin inspirationsfrmga.Frmgenhetsskatten fr i en internationaliserad vrld alltmer negativaeffekter. Den undergrver mjligheterna att upparbeta ett ndvndigtriskkapital i fretagen.En viktig grupp fretag r de sm vxande aktiebolagen som gs av eneller ett ftal personer. I syfte att undvika att aktiebolagsformen utnyttjasfratt omvandla arbetsinkomster till kapitalinkomster har omfattande sprreglerinfrts fr fmansbolag. Utgngspunkten r att man fr varje bolag definieraren "normal" avkastning, vilken fr betraktas som utdelning. All vinst pinvesterat kapital som verstiger denna av staten accepterade avkastningbeskattas som arbetsinkomst med skattesatser p uppemot 70 procent.Denna ordning innebr en beskattning av srskilt snabbvxande, vinstrikamindre fretag, som skulle ha stora frutsttningar att expandera ocks vadgller antalet arbetstillfllen.4.2 Drivkrafter fr arbeteSkatterna pverkar inte bara fretagens expansionsvilja utan ocksenskilda mnniskors arbetsintresse. Det senare influeras ocks av hurbidragssystem och bidragsniver r utformade, bl.a. iarbetslshetsfrskringen.Sverige har hga bidragsniver. Det leder i sin tur till att ocks den s.k.reservationslnen, dvs. den ln vid vilken man r beredd att utfra etterbjudet arbete, ligger hgt. Frn den enskildes utgngspunkt r detnaturligtvis inte svrt att se argumenten fr bidragsniver som gr denarbetslse ekonomiskt mindre utsatt. Rimliga lner fr alla r likaslttmotiverade.Problemet r emellertid att bidragsniverna kan f ptagliga och negativaeffekter fr mjligheterna att skapa den rrlighet p arbetsmarknaden somskulle behvas inte minst fr dagens arbetslsa. Bidragsniverna tenderar attlsa de arbetslsa ute frn riktiga arbeten.Nr frndringar av politiken nu blir allt mer pkallade mste insatser frfler arbeten frenas med rrlighetsfrmjande frndringar inom bidrags-systemen. P en arbetsmarknad med tillgng till arbete fr hga reservations-lner en direkt tillvxthmmande verkan.4.3 FretagarvillkorenDen angelgna fretagsexpansionen motverkas inte bara av skatter utanocks av dliga villkor fr fretagande i vrigt. Hit hr bl.a. detomfattande krngel som framfr allt mnga sm fretag drabbas av.Sverige har totalt 10 000 lagar, frordningar och myndighetsregler.Hlften gller fretagandet. klarar sig med knappt 5 000 lagar,regler och frordningar. Regelinflationen uppgr i till fyraprocent.Krnglet r av mnga slag. En omfattande arbetsrttslagstiftning utgr enbetydande del. tskilligt krngel har emellertid sina rtter i det stt pvilketdet svenska samhllet r organiserat och - faktiskt - i tgrder till fretagensfrmn som ndvndiggjorts av att de allmnna fretagsvillkoren blivit frdliga. Kompensatoriska insatser blir ltt krngelinsatser.De flesta orsakerna till krngel kan sedda var fr sig frefallavlmotiverade, men blir sammantagna ett praktiskt och psykologiskt hinderfr fretagsetablering och fretagsexpansion. Det har blivit fr svrt att blifretagare och fr tungt att klara fretagandets pfrestningar.Ett lands vlstnd hnger intimt samman med graden av ekonomisk frihet.I det internationella s.k. frihetsindexet - figur 8 - syns det ocks tydligt vadsom hnt med vrt land. Frihetsindex mter en lng rad faktorer frutvecklingsfrmga. ligger lngt ner internationellt. Omvnt glleratt lnder med en hg grad av ekonomisk frihet ocks lyckas vl nr detgller vlstndsutveckling och arbete.Figur 8Klla: : Economic Freedom of the World, 1997 Annual reportHrd och rttvis konkurrens frmjar effektivitet och dynamik. Sverigehar stora konkurrensproblem, i synnerhet inom den tjnstesektor somskulle kunna st fr en viktig del av tillvxten.En stor del av den svenska ekonomin r direkt avskrmad frn konkurrens.Hr terfinns inte minst den offentliga sektorn. Dligt fungerande konkurrenskostar rligen det svenska folkhushllet omkring 180 miljarder kronor.Drygt hlften av alla anmlningar till riktar sig motkommuner, landsting och statliga organ. En del handlar om hur framfr alltkommuner och landsting gynnar sina egna frvaltningar och bolag vidupphandlingar. Men en allt strre del gller den offentliga sektornsexpansion p den ppna marknaden. De riktar sig mot attskattesubventionerade kommunala bolag med dumpade priser konkurrerar utprivata fretag.Konkurrensverkets mjlighet att ingripa med hjlp av konkurrenslagenkunde emellertid vara bttre. Lagen gller fretag och r inte tillmplig frden offentliga sektorns konkurrenssnedvridande agerande.Enligt mening r det en icke utvecklad kostnads-redovisning, i kombination med att offentlig verksamhet normalt garanterasav skattemedel, som utgr de frmsta sklen till klagoml mot offentligaaktrers prissttning vid konkurrens med privata fretag.Nr det gller renden som anmlts till har det i flerafall varit omjligt att verklaga driften av nringsverksamhet i offentlig regid verksamheten inte grundar sig p formella beslut, utan startats genominformella beslut med hjlp av resurser som str den offentliga sektorn tillfrfogande.Ofta kan konkurrenslagen ver huvud taget inte anvndas eftersommyndighetens ifrgasatta beslut eller agerande inte varit ett led i enfretagarroll, vilket r en frutsttning fr att tillmpa lagen. Det gllert.ex.vid myndigheters stdgivning eller vid myndigheters upphandling.Detsamma gller nr myndigheter eller deras bolag konkurrensutstter egenverksamhet genom anbudstvlan och dr egenregienhet deltar med egetanbud. Egenregienhetens anbud kan anses likstllt med interna inkp varfreventuell underprissttning faller utanfr konkurrenslagen. Myndighetersinkp frn egenregiverksamhet kan heller inte prvas enligt lagen omoffentlig upphandling.4.4 Kunskaperna och teknologinEtt expansivt fretagande mste stdjas av ett utbildningsvsende och aven forskning av absolut hgsta klass. har problem i bdahnseendena.Skolan och den hgre utbildningen svarar uppenbarligen inte mot de behovbl.a. Efterslpningen i matematikkunskaper r ett bland fleraexempel. Ett nnu mer grundlggande problem r emellertid attdrivkrafterna, srskilt fr unga mnniskor att lra sig mycket och att ska sigtill lnga utbildningar, r svaga. Det sammanhnger med skatterna ochlnestrukturen, men ocks t.ex. med det stt p vilket studiestdssystemet rutformat. Problemen med drivkrafterna understryks ofta av attityder om attstrvan efter excellens r otillbrligt elitistiskt.Goda drivkrafter fr lrande r viktigare n det stt p vilket skolan ellerden hgre utbildningen r organiserad. Konkret innebr det att kunskaps-aspekten mste lggas ocks p skatte- och lnepolitiken.De kunskapskrav fretagen kommer att stlla r annorlunda ndagens.