ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo712 · 1997-10-06 00:00:00 — är en långsmal, relativt hög urbergstyp, som bildarspetsen av en halvö mellan och inordvästra . Området omfattar två naturreservat -västra och östra båda reservaten ger möjligheter att bevara en gammal kulturbygd medbetydande naturvetenskapliga värden. Ur botanisk, zoologisk, geografisk ochgeologisk synvinkel är området unikt. Sålunda har i samband medden fysiska riksplaneringen betecknats som naturvårdsobjekt av riksintresse.Området ingår dessutom som ett av elva områden i , vilka avNordiska arbetsgruppen för skydd av naturtyper och biotyper ansetts varaoersättliga dokument i nordisk natur.Genom sin omväxlande natur är av utomordentligt storbetydelse för rekreation och turism. söker sig mer än 300 000besökare till området.Naturreservatet västra förvaltades fram till avAB Natur (vars huvudägare är Fysiografiska sällskapet i )enligt en av fastställd skötselplan. Från och med den 1 juliövergick området genom i statlig regi. ägsoch förvaltas av Gyllenstiernska Krapperupsstiftelsen.Förvaltningen av Kullabergsområdet har vid ett flertal tillfällen genomåren varit föremål för riksdagsbehandling. Vid 1978/väckteundertecknad tillsammans med sex andra socialdemokratiska ledamöter avSveriges riksdag två motioner med anknytning till . I den enamotionen hemställdes om åtgärder för att säkerställa en fortsatt bemanningav Kullens fyrplats med staten som huvudman. Syftet med denna motionuppfylldes sedermera genom att först i samverkan med SMHIoch sedan ensamt garanterat en fortsatt bemanning av fyrplatsen. I den andramotionen yrkades att staten genom t.ex. eller Skogsvårds-styrelsen skulle gå in som huvudman för området och att möjligheterna attavsätta naturreservatet som nationalpark skulle prövas. Motionen avvisadesav den dåvarande borgerliga riksdagsmajoriteten med en rösts övervikt. Isammanhanget bör nämnas att områdets intressenter, såväl ägare somlänsstyrelse, visade ett mycket ljumt intresse för attavsätta området som nationalpark.I dag råder bland områdets intressenter en utbredd uppfattning attbevarande- och naturvårdsintressen, turism, fritids- och upplevelseaktivitetersamt säkerheten kring kräver en stark samordning och ettkonstruktivt samarbete mellan de aktörer som i ett eller annat avseende harintressen att bevaka i området (kommun, i län,, , AB Natur, och de många ideella organisationer och föreningar somlivligt frekventerar området). Vid en överläggning mellan dessa intressenterpå slogs också från bl.a. ochlänsstyrelsens sida fast att i alla avseenden uppfyller de kriteriersom kan ställas på att ett område med starka skyddsvärden urnaturvårdssynpunkt skall kunna avsättas som nationalpark. För att dennanumera allmänt omfattade tanke skall kunna realiseras erfordras sannolikt ensamordning mellan områdena västra och östra , som har olikaägare, då enbart västra torde vara för litet för att ensamt kunnamotivera en övergång till nationalpark. Förutsättningarna för en sådansamordning måste bedömas som mycket goda. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avsätta naturreservaten vid som nationalpark.
mot · GL02Jo714 · 1997-10-06 00:00:00 — Krav på katalysatorrening för alla bilar i trafik Monteringen av katalysatorer på bilar har inneburit enväsentlig miljövinst sedan de första katalysatorerna kom1987. har luften blivit renare i ,enligt , enförbättring som katalysatorerna har en väsentlig del i. Sedanlagen om krav på katalysatorer kom 1989 har ingabensindrivna bilar sålts utan katalysator. En katalysator renar90 % av bilens giftiga utsläpp; när motorn är varm vidlandsvägskörning renas av utsläppen.Men tyvärr är nästan hälften av alla svenska bilar . Om dessabilar utrustades med katalysatorer skulle bilarnas giftiga utsläpp minskasmed . Utvecklingen dithän går tyvärr alltför långsamt. Med dagensförsäljningstakt av nya katalysatorförsedda bilar kan man beräkna att detkommer att ta innan alla icke-katalysatorrenade bilar är utbytta.Tiden är nu mogen att sätta ut en tidsgräns då alla bensin- och dieselbilartillverkade antingen ska ha tagits ur bruk (annat än somveteranfordon) eller ha fått en katalysator eftermonterad. Naturligtvis ärmålet renade avgaser; skulle ännu inte känd teknik visa sig lika effektiv somkatalysator vad gäller avgasrening, är det ett fullgott alternativ.Om såväl bilköpare som biltillverkare visste att efter 2004 är detobligatoriskt med katalysator skulle det dels innebära kraftig efterfrågan påeftermonterade katalysatorer och därmed sjunkande priser, dels en ökadnybilsförsäljning. En förnyelse av skulle innebära storamiljövinster, men också vinster i färre trafikdödade och trafikskadadeeftersom nyare bilar är mer trafiksäkra. Dessutom skulle svenskbiltillverkning gynnas, arbetstillfällen skapas inom landet och arbetslöshetenpressas ned. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud för icke-katalysatorrenade bensin- och dieselbilar efter år2004.
mot · GL02Jo716 · 1997-10-06 00:00:00 — ska vara med och bygga ett kraftverk i , ABBvill bygga dammar i och ... Mängder avexempel finns där svenska företag tjänar pengar på andraländers svaga miljölagstiftning och genomför projekt sominte skulle kunnat genomföras i . Projekten försvarasofta med att det "ger arbetstillfällen i ". Miljöpartietsståndpunkt är att strävan efter att öka välfärden i vår landaldrig kan motivera att mänskliga rättigheter kränks ellermiljöbrott begås i andra delar av världen. harmotionerat om införandet av en internationell miljödomstol.Den dag en sådan finns och verkar är exploateringar som deovan nämnda förhoppningsvis omöjliga att genomföra. Menredan idag måste givetvis ta ett ansvar och i alla fallförhindra att svenska företag förgriper sig utomlands. Enrimlig åtgärd är att svenska företag underställs svenskmiljölagstiftning och svensk arbetsrätt även omverksamheten förläggs i ett annat land. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lagen attsvenska företag underställs svensk miljölagstiftning och svensk arbetsrättäven om verksamheten förläggs i ett annat land.
mot · GL02Jo717 · 1997-10-06 00:00:00 — Utplacering av s.k. miljöstationer för fritidsbåtar förväntasöka i samband med att nya lösningar för båttvätt ochomhändertagande av avfall kommer fram. Uppenbart saknasövergripande regler för hur sådana anläggningar kan placerasoch vilka krav och hänsyn som bör tas till omgivning ochmiljö i sådana sammanhang. Problem inför placeringen avden första miljöstationen för fritidsbåtar i Stockholmstraktenhar uppkommit. Det fanns tydligen olika uppfattning ombetydelsen och nyttan av sådan stationer.Det är anmärkningsvärt och alarmerande att då "tunga" myndigheter, somKemikalieinspektionen, och , varit bereddaatt godkänna etablering, så har lokalpolitiker inte kommit till samma positivaställningstagande utan varit splittrade i sina beslut.Vi finner det därför angeläget att oantastliga och enhetliga regler, råd ochanvisningar utarbetas, gällande för hela landet, vad beträffar miljöstationerför fritidsbåtar. Detta som hjälp och vägledning inför lokala ställnings-taganden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöstationer för fritidsbåtar.
mot · GL02Jo718 · 1997-10-06 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringen har med hjälp avVänsterpartiet drivit igenom en kraftig besparing på anslagetför kalkning av sjöar och vattendrag. Anslaget ligger på130 mkr och på . Det kan jämföras medomkring under den borgerligaregeringsperioden.Eftersom den nuvarande regeringens energipolitik leder till att deförsurande utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider kommer att öka bordekraftfulla resurser satsas på kalkning. En femtedel av alla sjöar ochvattendrag är påtagligt försurade och hårdast drabbat är bedömer att en anslagsnivå på innebär attkalkningsverksamheten måste begränsas till ett urval av dagens kalkadesjöar. I av de kalkade sjöarna och vattendragen skullekalkningarna upphöra, och försurningsskadorna kommer då att successivtöka. De konsekvenser som beskriver känner vi alla till iutslagning av fiskebestånd och insekter, genetiskt unika bestånd och arterförsvinner för alltd, försvårat nyttjande av sjöar som vattentäkter,tungmetallerna ökar i vattenmiljön och i fisken, tillgången på föda för bl.a.fågel och utter minskar.Vissa saker tar mycket att bygga upp igen om de raseras. Enansvarsfull miljöpolitik måste prioritera dessa saker framför mer kortsiktigasymbolprojekt. Flera års investeringar i kalkning kastas bokstavligen i sjönnär kalkningen av försurningshotade sjöar och vattendrag upphör.Kalkningen måste återställas till en sådan nivå så att inte uppnådda resultatäventyras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalkning av sjöar och vattendrag.
mot · GL02Jo719 · 1997-10-06 00:00:00 — Båtbottenfärger och dess problem har ett partiellt förbud motanvändning av giftiga båtbottenfärger varit gällande inomområdena från till samt i samtliga insjöar.Restriktionerna har inte vunnit genomslag hos båtanvändarnasåsom det var tänkt.Den miljövinst som man bedömde skulle kunna ske genom ettanvändarförbud har uteblivit. Ambitionen att utöka områdesförbudet till fleravatten riskerar bli ett slag i luften. Att införa restriktioner och lagar somingen bryr sig om är enbart skadligt för fortsatt lagstiftning på området. Detvar lagstiftarnas mening och förhoppning att alternativa system till de giftigabåtbottenfärgerna skulle komma fram som ett utvidgat förbudutarbetades.Vi är medvetna om att det finns problem av varierande storlek beroende avvilka vatten det är frågan om. Det kan gälla vattnets sammansättning, dessrörelse och om det är i skärgårdar, lugnare hamnar eller vid öppnahavskuster.Trots allt har en hel del hänt och vi vet att tillräckligt effektiva alternativasystem nu finns och att dessa lösningar förbättras. Mot denbakgrunden kan tiden då ett försäljnings- och användarförbud mot de giftigabåtbottenfärgerna snart bedömas vara inne.Regeringen bör göra en bedömning av när detta kan komma att skeoch återkomma till med förslag som baseras på mera realistiskaförutsättningar än tidigare fattade beslut på detta område.Det är också viktigt att stimulera forskning och försök på området, i syfteatt få fram ofarliga båtfärger och tekniska lösningar som till rimligakostnader kan erbjuda båtanvändarna bättre lösningar än dagens.Vid ett eventuellt framtida försäljnings- och användarstopp måste dettarimligen kombineras med en dispens, att färg som inköpts före ett visstdatum också skall få användas tills den är slut. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning av giftiga båtbottenfärger.
mot · GL02Jo721 · 1997-10-06 00:00:00 — Tullbeslag av utrotningshotade djur har under flera decenniervarit oklara. Det finns ett glapp mellan tullens beslagstatistikoch representanten för djurparksföreningens redovisning,djur tycks "försvinna" i statligt förvar. Bristen påförberedelser och planering vid dylika tullbeslag av levandereptiler i är kronisk. Det enda samarbetsavtal vidbeslag som existerar är ett muntligt avtal med en enskildrepresentant för djurparksföreningen. Djur som illegalt förtsin i landet skall i första hand återbördas till sin naturligamiljö och i andra hand tas om hand i djurpark. Det finnstyvärr risk för missbruk om insmugglade djur tas om handoch får stanna i . Denna risk måste minimeras. Det ärviktigt att djuren inte i något fall kommer ut till försäljning.Genom att underteckna (Convention onInternational Trade in Endangered Species of Wild Fauna and ) harSverige bl a förbundit sig att upprätta en plan för handel och hantering avutrotningshotade djur. Detta avtal måste respekteras. Det måste finnas klartformulerade rutiner för hanteringen av tullbeslag i form av utrotningshotadedjur (både levande och uppstoppade) och växter. , som äransvarig myndighet för den administrativa delen av , har ännuinte upprättat någon aktionsplan för samtliga sådana situationer vilket äranmärkningsvärt. En sådan plan bör komma till stånd.Ett exempel på hur det inte får gå till är de 1 000 utrotningshotade ryskalandsköldpaddorna (testudo horsfieldii) som upptäcktes på i oktober1996, och som man senare avlivade på ett för djuren mycket plågsamt sätt.EU betraktar arten så hotad att man förbjudit kommersiell import, och artenär upptagen på CITES app II. Att då välja att avliva djuren är ett agerandesom väckt kritiska reaktioner i hela världen. EU hade aldrig hindrat Sverigeatt ta in djuren för omvårdnad eller vidaretransport till skyddsorganisation.Orsaken till denna olyckliga händelse tycks vara dels Jordbruksverketsbrist på planering, dels en uppvisad nonchalans mot ideella föreningar somexempelvis och . Hos dessaföreningars medlemmar finns både kunskap och ett gediget intresse för dessadjur, ett intresse som skulle kunna användas vid sådana tillfällen somnämnts. Det måste anses vara en nackdel att inte ens höra dessa somsakkunniga. Det finns ett flertal organisationer och terrarier som vid dettatillfälle, och samtliga andra liknande situationer man fått vetskap om,erbjudit sig att ta hand om djuren. Dessa organisationer nonchaleraskonsekvent av myndigheterna. Vi anser att de ideella organisationernaskunskap och vilja att ta ansvar i stället borde tas till vara. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste respekteras,2. att hos regeringen begär att får i uppdrag attupprätta en handlingsplan för hantering av utrotningshotade djur,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ideella organisationers kunskap och vilja att ta ansvar skall tastill vara.
mot · GL02Jo725 · 1997-10-06 00:00:00 — var det enda större skogsområdet på Ölandefter utmarksdelningen . Sedan börjanav har i Bödaskogen bevarats vissa naturtyper;egenartade skogsbestånd, strandpartier, mossar och kärr somvarit undantagna från strikt ekonomiska skogsbruk. I skogenfinns också välbevarade lämningar efter järnåldersbyar, somär föremål för undersökningar av universitet.Bödaskogen har mycket höga skogliga, botaniska,geologiska, arkeologiska och allemansrättsliga värden.I dag ägs och förvaltas av ASSI-Domän. När bolagiserades 1992 delades markinnehavet upp mellan ,senare ASSI-Domän och staten.Enligt uppgift gjordes en uppdelning efter noggrann diskussion med dendåvarande regeringen och markinnehav som var belägna nedanför skogs-odlingsgränsen och som inte bedömdes ha ett extraordinärt värde ur kultur-eller naturvårdssynpunkt tillfördes Domän AB.Sedan 1994 är ASSI-Domän börsnoterat och har som sådant företag fullförfoganderätt över sitt markinnehav, vilket betyder att man kan avyttramark, som t ex kronopark.Detta kan innebära att nationella, biologiska, kulturella ochsociala värden kan komma att hackas sönder. Företrädare för ASSI-Domänhar deklarerat i massmedia att skogsinnehavet i kan komma att av-vecklas. Processen har redan inletts genom några uppmärksammade försälj-ningar, som finansierats genom avverkningar. Det finns en oro efter detta attdelar av skogen säljs, kalavverkas och att den lagfästa åter-beskogningsplikten inte följs. Detta eftersom det numer inte finns krav påskogligt kunnande hos den som söker förvärvstillstånd.Det bör med anledning av ovanstående utredas vilka skyldigheter de avstaten ägda bolagen har i förhållande till de värden som går utöver deekonomiska hänsynstagandena och vad man kan göra för att förhindra enutveckling där staten frånhänder sig fastigheter som varit i kronans ochstatens ägo , samt hur de natur- och kulturhistoriska värdenaskall tillvaratas framgent. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om - skogsmark med kultur- och naturvärden.
mot · GL02Jo727 · 1997-10-06 00:00:00 — Halmbränning är ett ganska sentida fenomen som börjadepraktiseras först i samband med skördetröskornas intåg på desvenska jordbruken. Efterhand har halmbränningen vunnitökad utbredning och då främst i de skånskajordbruksbygderna. började klagomål påolägenheter från halmbränningen inkomma till flera lokalahälsovårdsmyndigheter i . Efterhand tilltog kritiken iomfattning vilket fick andra myndigheter som länsstyrelseroch att engagera sig i frågan. 1983påtalade stadsläkarna i och problemen medhalmbränning och i sammanhanget tillskrevs bl.a. styrelsenför hälsovårdsförbund.På initiativ av miljö- och hälsoskyddscheferna i hemställdeKommunförbundet 1991 att ett tillägg till hälsoskyddsförorningen(§ 11) skulle göras så att förbud mot halmbränning kunde införas.Naturvårdsverket tillstyrkte kommunförbundets begäran.Myndigheterna ställer långtgående krav i fråga om eldning i för-bränningsanläggningar. Dessa måste bl.a. förses med effektiv stoftreningför att bli godkända. Vid öppen eldning med halm är förbränningen heltokontrollerad och leder till höga halter av stoft och luktande ämnen sominnebär klara hälsorisker. Föroreningarna transporteras ofta in över bostads-områden som ett koncentrerat rökmoln. Bostadsområden som ligger i vind-riktningen drabbas ofta av mycket höga halter av stoft, även i de fall de ärbelägna på ganska stora avstånd.Naturvårdsverket har efter ingående undersökningar slagit fast att sanitärolägenhet föreligger vid halmbränning. Halmbränning medför också utsläppav cancerframkallande ämnen som medför en ökad cancerrisk samt ökadebesvär för allergiker och astmatiker.Mikrolivet i marken minskar genom halmbränning och då störs också denför odling nödvändiga omsättningen av näringsämnen. Andra påtagligaolägenheter vid halmbränning är att jordens vattenhållande förmåga minskaroch risken för jordflykt ökar.I stället för att brännas upp kan den resurs som halm utgör användas i formav biobränsle eller hackas sönder och plöjas ner för att förbättra jordensmullhalt.Berörda myndigheter har under en lång följd av år förlitat sig på attproblemen med halmbränning skulle kunna undvikas genom ökadinformation till lantbrukarna. erfarenhet visar nu att detta varitenfrom och ogrundad förhoppning. Dessa erfarenheter och starka miljö- ochhälsomässiga sakskäl talar för att halmbränning nu måste förhindras för attskydda vår livsmiljö och människors hälsa. I detta syfte bör ett tillägg till§ 11 i hälsoskyddsförordningen införas, innebärande att halmbränning,liksom för övrigt gäller i , helt skall kunna förbjudas. För en sådanordning har landets jordbruksminister också uttalat sig offentligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 11 §hälsoskyddsförordningen att halmbränning på åkrarna förbjuds.
mot · GL02Jo731 · 1997-10-06 00:00:00 — En ändrad ansvarsfördelning, vilket rent tekniskt kanåstadkommas på flera sätt, där även fraktköparna tvingas ta ett ekonomisktansvar för följderna av ett oljeutsläpp, skulle skapa sådana incitament förfraktköparna. Det bör utredas vidare hur en sådan ny ansvarsfördelning kanskapas på EU-nivå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utsläppsrätter för reningsverk,2.1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av effekterna på försurningen och övergödningen tillföljd av en förtida kärnkraftsavveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalkning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas möjligheter att reducera näringsämnen genomanläggande av våtmarker,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äganderätten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nytänkande i naturvården,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationalparker,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturreservat,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddet för vattendragen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vägledande principer för skogsvården,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omfördelning av statens ägande av skog,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av våtmarksstödet inom jordbruket,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bekämpningsmedelsskatten,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturvården inom fjällvärlden,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöövervakningen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot oljespill och fartygsolyckor.
mot · GL02Jo732 · 1997-10-06 00:00:00 — Kretslopp och lokalt miljöarbete strävar efter att utveckla till ettkretsloppssamhälle och vi konstaterar med glädje attkretsloppstanken har ett starkt stöd i folkdjupet. Svenskarnablir allt mer miljömedvetna som går.Användandet av återvinningsstationer som "Returen" och"Återbruket" m fl är ett tydligt tecken på att människor gärnadeltar i kretsloppsarbetet. Människor ser det som eninspirerande arbetsuppgift i vardagslivet att få vara med ochställa om vårt sätt att producera och leva så det leder tillhållbar utveckling. De ivrigaste miljökämparna är oftastungdomar och kvinnor. Omställningen tillkretsloppssamhället kommer dessutom att ge många nyaarbeten i hela landet, vilket ger möjlighet för kvinnor attbredda sin arbetsmarknad. Eftersom det är gott om ledigarbetskraft är tiden för kretsloppsarbetet nu särskilt gynnsam.Agenda 21FN-konferensen om miljö och utveckling försåg oss medAgenda 21, ett handlingsprogram för människans överlevnadinför . Detta program ska ses som ettinternationellt arbetsprogram . Agenda 21kräver engagemang och deltagande av var och en av oss.Varje kommun skulle ha påbörjat utarbetandet av en lokalAgenda 21, vilket också skett, och arbetet börjar nu ta form. Så mångamänniskor som möjligt måste engageras i den fortsatta genomförande-processen. Utvecklingen av de lokala agendorna måste ske utan centralapåtryckningar i form av föreskrifter eller liknande. Centrala myndigheter ochinstitutioner bör utveckla kanaler för att ge stöd och hjälp när det gällerrådgivning om t ex problemlösning och teknisk utveckling. För det fortsattaarbetet mot hållbar utveckling är det viktigt att kommunerna har lätt atterhålla information om utvecklingen på miljöområdet. För att effektiviserainformations- och erfarenhetsutbytet mellan de olika aktörerna bör ett natio-nellt samrådsorgan, ett Agenda 21-forum inrättas. Detta bör ges regeringentillkänna.Det är även viktigt att landets studieorganisationer i fortsättningenengagerar sig i det folkbildningsarbete som krävs för att öka kunskapen omAgenda 21.I undersökningar som gjorts om vad kommunerna anser bör förbättras föratt skapa möjligheter till en fortsatt utveckling av Agenda 21-arbetet på lokalnivå nämns ofta lagstiftningen som en hämmande faktor. Det nämns attlagstiftningen bör anpassas till Agenda 21-tankarna om demokrati ochmedbestämmande, för att ge mer utrymme för lokala lösningar. Vi föreslåratt ett antal kommuner i landet som själva så önskar bör ges möjlighet attfriare, , fatta beslut om sådana förändringar somligger i linje med förslagen i den egna . De aktuella kommunernakan bli ett slags frikommuner avseende miljöplaneringen och den lokalaAgenda 21. Detta kan t ex gälla regler för vatten- och avfallshantering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av ett Agenda 21-forum,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett antal kommuner kan få bli ett slags frikommuner medavseende på miljöplaneringen och den lokala .