ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ub437 · 1997-10-06 00:00:00 — fördes en interpellationsdebatt i om Naprapathögskolans ställning och framtid. Därefter beslutade regeringen att ställa Naprapathögskolan under tillfällig tillsyn av , vilket medförde momsbefrielse. Denna statliga tillsyn är naturligtvis nödvändig då det gäller en utbildning som ger godkänd legitimation för yrkesutövning som är kopplad till människors hälsa. Den tillsynen bör därför permanentas, vilket bör ges regeringen till känna. Naprapathögskolan har inte examinationsrätt, vilket gör att de som får sin behörighet studier ej kan tillgodoräkna sig en enda akademisk poäng trots att högskolan har flera disputerade lärare från och också kan använda sig av referensbibliotek. En närmare koppling till , utan att utbildningens integritet träds för när, skulle kunna medföra att man fick examinationsrätt genom . Naprapathögskolans intentioner är att bedriva utbildning på akademisk nivå genom att basera utbildningen på ett vetenskapligt orienterat naturvetenskapligt och humanistiskt tänkande stimulera till kritiskt tänkande och förmåga att själv söka kunskap stimulera till samarbete inom kollektivet och med andra vårdgrupper bidra till utvecklingen av klinisk naprapati och kunskapsutvecklingen inom naprapatin samverka med andra högskolor och myndigheter arbeta för studenternas mjöligheter att få tillgodoräkna sig utbildningen för vidare studier, inklusive forskarutbildning. Utifrån detta anser vi att regeringen bör verka för att Naprapathögskolan ges möjlighet till examinationsrätt. Detta bör ges regeringen till känna. Studenterna vid har inte tillgång till studiemedel. Detta är ett diskriminerande inslag i vårt utbildningssystem. Våra ungdomar och andra måste känna att de kan välja den studieinriktning och göra det yrkesval som för dem är det mest intressanta och bästa. Det finns andra yrkesutbildningar som på högskolenivå ger både akademiska poäng och möjligheter att erhålla studiemedel, men som inte håller högre akademisk nivå än den utbildning som finns på Naprapathögskolan. De studerande som själva bekostar sin 4-åriga kvalificerade yrkesutbildning och därefter ofta startar egna företag, är mer än väl värda denna minskning av sina ekonomiska bördor. Situationen är som sagt klart orättvis. Det handlar dessutom endast om ca 250 studenter, vilket också bör ställas i relation till de stora satsningar som regeringen lovat inom högskola och yrkeshögskola. De som utbildas vid ska erhålla rätten att söka studiemedel, vilket bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den statliga tillsynen över Naprapathögskolan permanentas, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Naprapathögskolan ges möjligheter till examinationsrätt, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att studerande vid bör få söka studiemedel.
mot · GL02Ub438 · 1997-10-06 00:00:00 — Behov av fortsatt NT utbildning för vuxna i /har som en av flera högskolor fått möjlighet att anordna naturvetenskaplig/teknisk högskoleutbildning för åldersgruppen med en för studenterna förmånligare studiefinansiering (särskilt vuxenstudiestöd) s.k. NT-utbildning. NT-utbildningen är mycket uppskattad både av studenterna själva, högskolan och företagen. Den nationella uppföljning som gjorts visar att de äldre studenterna haft positiva effekter på undervisningens innehåll och kvalitet genom att de bidragit med bl.a. sin arbetslivserfarenhet. Denna lyckade satsning som föreslogs av regeringen och godkändes av har omfattat tre ansökningstillfällen: , samt . föreslår regeringen i årets budgetproposition att antagning till utbildningen ska kunna göras även . Enligt budgetpropositionen sker detta inom ram då samtliga platser inte kunnat utnyttjas. Att NT-utbildningen nu får ytterligare ett rekryteringsår är mycket välkommet. Om antagningen även uppvisar att anvisade platser inte fullt ut utnyttjas är det enligt vår uppfattning angeläget att kvarstående platser utnyttjas för ett ytterligare rekryteringsår och inom de ekonomiska ramar som finns. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om NT-utbildning för vuxna.
mot · GL02Ub439 · 1997-10-06 00:00:00 — Det ständigt ökande behovet av civilingenjörer till aktualiserar återigen frågan om examensrätt för civilingenjörsutbildning vid . Södra och mellersta industrier skapar det största nettotillskottet till vår handelsbalans. Trots det har den industrin det längsta avståndet till högskola med civilingenjörsutbildning. har på kemi- och maskinutbildningarna i samarbete med KTH. Man har också utvecklat lägre tekniska utbildningar som systemteknik, medieteknik, datateknik, industriell ekonomi och processteknik som forskningsresurserna byggs på. tvingas studenterna vid att byta studieort för att kunna slutföra utbildningen. Av ekonomiska och sociala skäl borde målet vara att studenterna i lugn och ro får börja och slutföra sin utbildning på en och samma ort. Den utökning som pågår av civilingenjörsutbildningen borde därför också omfatta . Satsningen bör ske i nära samarbete med KTH. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om civilingenjörsutbildning vid .
mot · GL02Ub440 · 1997-10-06 00:00:00 — Läkarutbildningen i dimensionerades ursprungligen för 170 studenter . Genom minskningar 1985 och 1994 utbildas nu 103 studenter . Antalet tillgängliga utbildningsplatser i är därmed betydligt lägre än i övriga regioner. Läkarutbildningsplatser per miljon invånare Olika regioner bör ges samma möjlighet att förnya sin läkarkader. Situationen i är oroande med en betydligt lägre nivå på läkarutbildningen än i resten av landet. Den begränsande faktorn i läkarutbildningen är tillgången till kliniska utbildningsplatser. I är patientunderlaget per kandidat vid mycket större än i övriga landet. Det är nästan dubbelt så stort som i , där det näst största patientunderlaget finns, och fem till sex gånger så stort som i med det minsta patientunderlaget. Vid all klinisk utbildning krävs god volym på verksamheten för att erhålla adekvata färdigheter hos studenterna. Det finns mycket goda förutsättningar att öka läkarutbildningen i . Vi föreslår därför att läkarutbildningen i återfår den volym den hade , det vill säga 170 utbildningsplatser . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läkarutbildningen i .
mot · GL02Ub441 · 1997-10-06 00:00:00 — att avslår regeringens förslag att begränsa rätten att bedriva forskarstudier med studiemedel, att , vid avslag på yrkande 7, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det inte prövas hur doktoranden uppburit studiemedel, utan hur stor hans faktiska skuldbörda är, att avslår regeringens förslag att tillfälligt inaktiva doktorander skall avvisas, att avslår regeringens förslag att doktorsavhandlingar skall kunna produceras i ett enklare utformande än en monografi och tryckas bara i en mindre upplaga för disputationen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att obligatoriskt låta varje doktorsavhandling åtföljas av en populärvetenskaplig sammanfattning, att avslår regeringens förslag att införa sanktioner mot de lärosäten som inte uppnår de uppsatta målen när det gäller nyanställning av kvinnliga professorer. Skånberg (kd)
mot · GL02Ub442 · 1997-10-06 00:00:00 — Den biomedicinska industrin har förutsättningar att bli en ny basnäring i . Läkemedelsindustrin har exempelvis haft stora framgångar. Mer än hälften av alla exportinkomster inom den svenska läkemedelsindustrin kan hänföras till . drivs ett samarbetsprojekt mellan den biomedicinska industrin, och kommunala politiker samt landstingspolitiker under namnet Medicinsk framtid i Väst. Inom ramen för detta projekt har tillgången till farmaceutiskt utbildad personal definierats som den begränsande faktorn för den biomedicinska industrins utveckling. Därför etablerades 1995 ett nytt utbildningsprogram vid det biovetenskapliga läkemedelsprogrammet. Målsättningen med detta program är att tillgodose industrins behov av farmaceutiskt utbildad akademisk arbetskraft. Programmet skall enligt planerna också kunna medge en apotekarutbildning och en socialfarmaceutisk utbildning. Det biovetenskapliga läkemedelsprogrammet har etablerats inom ramarna för universitets utbildningsuppdrag. Den vetenskapliga basen för programmet finns inom den medicinska och naturvetenskapliga fakulteten. Speciell kompetens, som inte finns i , har tillgodosetts genom samverkan med den farmaceutiska fakulteten i . Där har emellertid fakultetsnämnden meddelat att man vill koncentrera sina resurser på utbildningar i . Den farmaceutiska fakulteten i är den enda med denna inriktning i landet. Därför måste nu ytterligare akademiska resurser etableras i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fakultetsresurser tillförs för att komplettera det biovetenskapliga läkemedelsprogrammet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att apotekarutbildning etableras vid och att utbildningsuppdraget vidgas för att medge en utbildning av 80 studenter .
mot · GL02Ub448 · 1997-10-06 00:00:00 — De svenska högskolorna är nu föremål för en dramatisk utbyggnad, inte minst gäller det de mindre och medelstora högskolorna, där resurserna för utbildning och forskning förstärks markant. Detta kommer att leda till viktiga förändringar i det svenska utbildningsväsendet, där de förberedelser som pågår för att bland andra högskolan i ska få universitetsstatus är en viktig del. utgör ett viktigt komplement till ett universitet i . har alltsedan start i utgjort en viktig stödjepunkt för flera frikyrkorörelser, och har successivt utvecklats till en av de fria teologiska högskolorna med examensrätt. som missionsskolan 1993 fick examensrätt ingick skolan ett avtal om statsbidrag motsvarande 50 årsstudieplatser inom de kurser som examensrätten omfattar. Högskolan har expanderat starkt och mött ett stort intresse för teologiska studier bland ungdomar och vuxenstuderande. har också i samband med beslutet om att religionsämnet ska utgöra ett av kärnämnena i gymnasieutbildningen markerat vilken vikt man åsätter religionsämnet. Antalet studerande vid är nu 250. Ett samarbete har också inletts med pedagogiska institutionen vid så att erbjuder ämneskurser i religion för studenter på lärarutbildningen. På detta sätt har möjligheter till religionsutbildning på högskolenivå kunnat erbjudas också utanför de få traditionella universiteten. Utbildningen har kunnat finansieras genom statsbidraget. har också kunnat utgöra en viktig stödjepunkt i för fortbildning för religionslärare. Intresset för religionsutbildningen är stort och skolan erbjuder utbildning för 75 studenter trots att statsbidraget bara avser 50. Detta ligger i linje med den bedömning som gjorts av granskningsgrupp, som i sin rapport slagit fast att skolans beräknade utbildningsbehov inom 80-poängsramen kan dimensioneras till bortåt 100 årsstudieplatser. Utöver detta finns efterfrågan på en C-kurs i religion för lärarutbildningen. Med hänsyn till det stora studentintresse som riktas mot utbildningen och vikten av att stödja de ambitiösa satsningar högskolan gör är det beklagligt att inte fått fler platser. Vi menar att förutsättningarna för en omfördelning av platser inom angiven kostnadsram bör analyseras i syfte att bereda möjlighet för en höjning av platsantalet vid med 50 årsstudieplatser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om årsstudieplatser vid .
mot · GL02Ub449 · 1997-10-06 00:00:00 — Nya medier kräver nya kunskaper. Det är alltför uppenbart att svensk TV-journalistik är alldeles för litet bildmässig. Stela intervjusituationer, hämtade från tryckta mediers sätt att arbeta, skiljer ofta svensk TV-journalistik från utländsk. Bildlära bör ingå i utbildningen för TV-journalistik. Det är också angeläget att TV-journalister utvecklar sin förmåga till källkritik. En 80-poängsutbildning i valfritt ämne före den speciella journalistutbildningen kan ge grunden för ett mera vetenskapligt angreppssätt. Detta är också ett skäl till att utbildningen bör förläggas till några av våra stora universitet och inte till en specialhögskola. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om TV-journalistutbildning.
mot · GL02Ub451 · 1997-10-06 00:00:00 — Trafikflygarhögskolan (TFHS) i Den civila trafikflygarutbildningen har bedrivits genom Försvarsmakten vid () i . Efter riksdagsmotioner, uppvaktningar från Klippans kommun och ett flertal utredningar uttalade försvarsutskottet i samband med försvarsbeslut (prop.1996/97:4, bet.1996/97:FöU1) att det behövs en civil trafikflygarutbildning, men att det inte kan anses vara Försvarsmaktens uppgift att driva eller bekosta en sådan verksamhet. Utskottet delade också regeringens uppfattning att verksamheten vid TFHS borde flyttas över till en annan huvudman. ställde sig bakom regeringens och utskottets uppfattning att TFHS i sin nuvarande form borde läggas ner . och Försvarsmakten har fått i uppdrag att förbereda ett ändrat huvudmannaskap för den civila trafikflygarutbildningen vid TFHS fr.o.m. . Försvarsmakten har ålagts att vidmakthålla verksamheten t.o.m. utgången av 1997. Det råder en allmän uppslutning kring tanken att verksamheten vid TFHS kommer att ges helt nya förutsättningar att utvecklas vad gäller utbildningens inriktning och innehåll. I budgetpropositionen slås fast att den civila trafikflygarutbildningen huvudsakligen bör förläggas till flygplatsen i och den nuvarande Trafikflygarhögskolan (TFHS). Genom de betydande investeringar som gjorts vid denna flygplats finns såväl en fungerande utbildningsorganisation som ändamålsenliga banor, utbildningslokaler etc. För den civila trafikflygarutbildningen avsätts i budgeten 17,4 miljoner inklusive lokal- och kapitalkostnader. Det finns mot bakgrund av Försvarsmaktens egna beräkningar anledning att ifrågasätta om de i budgeten avsatta medlen verkligen är tillräckliga för att klara verksamheten ens . Enligt ÖB:s kalkyler beräknas driftskostnaderna (i 1995/prisläge) uppgå till (avseende 60 elever/år) och kapitalkostnaderna (enligt Lunds universitets utredning) till . Den civila flygsäkerhetens krav, såsom de framgår av Luftfartsinspektörens yttrande över den civila trafikflygarutbildningen vid TFHS, bör utöver de rent utbildningsmässiga aspekterna också beaktas i sammanhanget. Vi utgår från att de resursmässiga problem som onekligen tycks ha uppstått vid övergången till en ny organisation med ny huvudman uppmärksammas av regeringen och berörda departement vilket som sin mening bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillförda resurser till den civila trafikflygarutbildningen vid () i .
mot · GL02Ub453 · 1997-10-06 00:00:00 — har, utifrån EU-direktiv, beslutat att sjuksköterskeutbildningen skall vara treårig och ge en bred grund för yrket inom hälso- och sjukvården. Förutsättningarna för att bedriva utbildningen i diagnostisk radiologi enligt modell förändrades därmed radikalt. Röntgenverksamheten innefattar mycket teknik och särskilda vårdformer som ställer krav på strålskyddskompetens. har röntgenverksamhetens speciella behov av kompetens lösts genom en utbildning som ger kompetens både i omvårdnad och radiologi. Att radiologin integrerats i utbildningen redan från början har gjort att studenterna tidigt får en yrkesidentitet och blivit väl insatta i det dagliga strålskyddsarbetet, där röntgensjuksköterskan har en viktig roll. Utbildningen av sjuksköterskor med inriktning diagnostisk radiologi befinner sig just nu i ett vägskäl. För att täcka den radiologiska verksamhetens framtida behov kan vårdhögskolorna antingen satsa på generalistsjuksköterskor som sedan går vidare inom radiologi eller behålla ordningen med direktutbildning. Då måste utbildningen dock utvecklas och förlängas till ca 120 poäng. Dessutom måste legitimationsfrågan lösas. som diskussionen pågår om hur utredningen skall organiseras ökar vakanserna inom området. Bristen på röntgensjuksköterskor är besvärande och kommer framöver att bli mycket bekymmersam. Det är hög tid att beslut fattas om den framtida röntgensjuksköterskeutbildningen så att denna för sjukvården nödvändiga funktion kan bibehållas på hög kompetensnivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningen av röntgensjuksköterskor.
mot · GL02Ub454 · 1997-10-06 00:00:00 — Den svenska sjöfartsnäringen har stora bekymmer. Ett bland många är befälsbristen i den svenska handelsflottan. Anledningen till detta är bland annat att svenska sjöbefäl tar anställning i utländska rederier samt att utländska rederier också rekryterar direkt från sjöbefälsskolorna. Det är naturligtvis ett bevis på de svenska sjöbefälens kompetens och är i och för sig smickrande både för befäl och sjöbefälsskolorna. Det innebär att tillgången på befäl till svenska båtar minskar. Inom sjöfarten anser många att frågan om tillgång till kvalificerat sjöbefäl är en viktig framtidsfråga och av lika central betydelse som konkurrensfrågorna inom sjöfarten. Den hotande bristsituationen på sjöbefäl och de nya kvalitetskraven som följer av sätter sjöfartens utbildningsfrågor i fokus. Efterfrågan på kvalificerat sjöfolk ökar och det är därför viktigt att samhället utnyttjar de befintliga utbildningsresurserna på ett effektivt sätt. Utbildning i privat regi finns på och . Utbildningen startades av näringen delvis som en reaktion på att det etablerade utbildningsantalet måste kunna tillgodose behovet av sjöbefäl. Dessa skolors elever är ofta sjömän som vill vidareutbilda sig och kommer också till stor del från närområdet. Vi anser det viktigt att dessa initiativ ges stöd och att utbildningssatsningarna på och får fortsätta. Dessa utbildningar stöds också påtagligt av sjöfartsnäringen. Skolorna saknar examensrätt. Trots att utbildningarna pågått har frågan om möjlighet till examen och därmed behörighet ännu inte lösts. Det är högst otillfredsställande. Denna fråga måste lösas snabbt. Sker inte detta kommer naturligtvis inga elever att söka sig till och . Detta innebär att bristen på sjöbefäl blir än större och att ungdomar som är intresserade av sjöutbildning i stället riskerar att bli arbetslösa. Vi anser att frågan om examensmöjligheter och därmed behörighet för de studerande på skolorna på och måste lösas snabbt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjöbefälsutbildningen på och .
mot · GL02Ub455 · 1997-10-06 00:00:00 — är en av de tre fria teologiska högskolorna i som 1993 fick examensrätt. Utöver rätten att ge högskoleexamen fick skolan ett avtal om statsbidrag. I avtalet med staten sattes ett bidragstak som motsvarar 50 helårsprestationer inom de kurser som examensrätten omfattar. utgör en unik utbildningsresurs i län inom ämnesområdet religion/teologi. har skolan expanderat och har totalt 250 studenter. Ett samarbete har inletts med pedagogiska institutionen vid , som innebär att ger ämneskurser i religion för studenter som går lärarutbildning. Finansieringen av detta sker genom statsbidragets studentpeng. ansvarar dessutom för ett nätverk för religionslärare i län som inkluderar fortbildningstillfällen. I de kurser som examensrätten omfattar har skolan redan 75 studenter. Inför omförhandling av avtalet som går ut ansökte om ytterligare 50 platser, alltså totalt 100 platser inom dessa kurser. fastslog granskningsgrupp i sin rapport att skolans beräknade utbildningsbehov inom 80-poängsramen kan därmed dimensioneras till bortåt 100 årsstudieplatser. Därefter har tillkommit efterfrågan på C-kurs i religion för lärarutbildningen. Utan utökat statsbidrag är sådan utbyggnad inte möjlig. I statsbudgeten aviserar regeringen ingen utökning av årsstudieplatser varken vid eller de övriga fria teologiska högskolorna. Detta trots att regeringen avser att inrätta 60 000 nya permanenta högskoleplatser . Mot bakgrund av den kraftiga utbyggnaden av den högre utbildningen framstår denna njugghet mot de fria teologiska högskolorna som oförklarlig. Riksdagsbehandlingen av utbildningsområdet i statsbudgeten bör leda till en sådan fördelning av de nya högskoleplatserna att tilldelas 50 nya årsstudieplatser i samband med den nya avtalsperioden. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar utöka antalet årsstudieplatser vid inom ramen för de samlade högskoleplatserna.
mot · GL02Ub456 · 1997-10-06 00:00:00 — Fler utbildningsplatser på universitet och högskola i har lägsta andelen av befolkningen i landet som går direkt från gymnasium till högskola. Övergångsfrekvensen till högre utbildning per 1 000 invånare visar att 9,1 personer i går vidare mot 11,8 i landet som helhet. Detta är synnerligen allvarligt utifrån det faktum att just högskolor och universitet har högsta lokal rekrytering i hela landet. Undersökningar styrker dessutom att just bristen på högskoleplatser är en av de viktigaste orsakerna till att ungdomar från inte går vidare till högre utbildning i samma omfattning som ungdomar i övriga landet. Bristen på platser till högre utbildning ökar den sociala och etniska snedrekryteringen samt förstärker den tilltagande segregeringen. Bristen medför också att det denna höst krävdes de högsta betyg i landet på t.ex. ekonom-, system- och juristlinjen. Ingen högskoleort i landet har tillnärmelsevis lika många sökande per plats som just . För att länet ska nå upp till lika många övergångar som landet i övrigt krävs 8 000 nya utbildningsplatser, det vill säga en ökning från 46 000 platser till 54 000 platser. I sammanhanget bör nämnas att länets högskolor och universitet kan öka sina utbildningsplatser med 3 900 . På lärarutbildning är bristen på nya platser för gymnasielärare alarmerande. 650 nya platser behövs omgående för att täcka upp regionens behov av gymnasielärare; tilldelade platser är i stället 150 för högstadie- och gymnasielärare. En ökning skulle mot bakgrund av den höga lokala rekryteringsfrekvensen medföra att andelen akademiska examen snabbt ökar. Mot bakgrund att det är fler 40-talister än 50-talister som har högre utbildning så minskar också risken för regional utbildningsdränering. Sammanfattningsvis kan sägas att trots att är i särklass största universitetsort finns i regionen färre utbildningsplatser i förhållande till antalet unga än i andra län. Trots expansionen vid den nya halkar alltmer efter övriga landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör tilldelas ytterligare 3 900 högskole- och universitetsplatser , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör tilldelas ytterligare 4 100 högskole- och universitetsplatser .