mot · GL02Jo773 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningMiljöpartiet lade en stor Östersjömotion (Jo538) förra året.Vi anser att den motionen är aktuell. Vi vill ändåframföra följande.AlgblomningenDöende alger flockades till tjocka flak vid havsytan i storadelar av ; värmen gjorde att de ständigtpågående utsläppen av gödande kväve och fosfor gav fulleffekt i form av häftiga algblomningar.Algerna dör och sjunker till havets botten . Där bryts dener genom en starkt syrekrävande process. Detta leder långsamt men säkerttill syrebrist i bottenvattnet; efter fyra goda år i spåren av det storasaltvatteninbrottet till 1993 förväntar sig miljöexperterna nu att dedöda, svavelvätehaltiga bottenarealerna åter breder ut sig.VattenkatastrofenDen extra nederbörd som föll över katastrofområdeti södra och norra motsvarar ungefär 1,5gånger eller mellan Kullen i norr ochFalsterbo i söder.De våldsamma vattenmassorna svepte med sig gödsel och bekämpnings-medel från översvämmade åkrar och betesmarker samt olja, avloppsvattenoch kemikalierester från dränkta städer, industrier och soptippar.Dessutom rev vattnet loss bankar av riskabla miljögifter som i fleradecennier har legat begravda och glömda i bottenslammet i floderna Oderoch Wisla.Smutsvattnet förvärrade den redan allvarliga övergödningen av havet. Manbefarar också att de senaste årens trend av sjunkande halter av klassiskamiljögifter som DDT och PCB i fiskar, fåglar och sälar hotas - åtminstone iekosystemen utanför floderna, möjligen i hela södra står det till egentligen?Av den senaste tidens rapporter om tillståndet i Östersjönkan man få intrycket att det aldrig varit värre än nu och attproblemen växer därför att ingenting görs.Dessbättre är båda påståendena felaktiga. Helsingforskonventionen omskydd för havsmiljön i tillkom 1974, och även om arbetetinte tagit riktig fart förrän har en hel del förbättringar skett,inteminst i och . En rad projekt har genomförts eller pågår, inationell eller internationell regi.Helsingforskommissionen (Helcom) pekade 1992 ut de 132 allvarligasteenskilda miljöhoten runt . Av dem har 13 kunnat strykas från listan,och flera av de övriga ingår i pågående projekt. Drygt 40 miljarder har satsatshittills, och ytterligare 120 miljarder har avsatts för arbetet fram till år2012.Halterna av en del farliga miljögifter som PCB, DDT och lindan harminskat, även om riskerna absolut inte får negligeras. Några av de hotadearterna, som havsörn och gråsäl, har på nytt byggt upp stabila stammar.Paradoxalt nog har en del av förbättringen direkt samband med negativaekonomiska förändringar. Den intensiva köttproduktionen i och Lett-land under Sovjettiden har minskat kraftigt, och därmed har också utsläppenav kväve och fosfor till gått ner.I stället ökar utsläppen på andra håll, till exempel som en följd av attmassbilismen blivit ett faktum i östra och i efterSovjetimperiets sammanbrott. Den ryska avrustningen ökar riskerna för attPCB kommer ut i miljön eftersom gamla skrotade stridsvagnar ofta inne-håller PCB i hydraulsystemen. Och så vidare.Östersjön är dessvärre inte alls särskilt lämpad för att vara uppsam-lingsplats för de vattenmängder som tillförs från ett mycket stort avrinnings-område, inom vilket det dessutom bor mer än 80 miljoner människor. Den ärrelativt grund, och trösklarna mot gör att utbytet av vatten barafungerar vid vissa väderförhållanden. Redan utan mänsklig påverkan skulleÖstersjön då och då ha problem att fungera som livsmiljö för djur och växter.Även om man vet att råkade ut för extrem algblomning ochandra biologiska fenomen långt innan människan fått fart på sin nonchalantahantering av vattnet så är sambandet mellan människa och miljöovedersägligt. Halten av fosfor har åttadubblats och halten av kväve fyr-dubblats . Övergödningen är ett faktum, även om mångaforskare varnar för att förenkla sambanden eller för att se övergödningensom ett isolerat problem. Många verksamheter bidrar till att rubba elleråtminstone hota den ekologiska balansen: oljeutsläpp, utfiskning, ökad trafiktill havs och till lands, orenade eller bristfälligt renade utsläpp från storastäder och industrier, industrialiserat jordbruk, för att nämna några.Sveriges nationella mål var 1985 att halvera kväveutsläppen . Detlyckades nu inte; utsläppen till vatten (söder om ) minskade med 20procent. Av kvarvarande utsläpp av kväve som följd av mänsklig verksamhettill alla vatten beräknas komma från jordbruket, frånavlopp och från luften.Av kväveutsläppen i svarar för cirka 6 procent.Anmärkningsvärt är att är ett av de länder somorsakar de största luftburna tillskotten av kväve till , nästan dubbeltså mycket som Sverige.OljeutsläppVarje år upptäcks omkring 500 olagliga oljeutsläpp iÖstersjön. dödades 26 000 fåglar av olja enbartpå Gotland.I finns det mottagningsanläggningar för miljöfarligt maskinrums-avfall i varje hamn och därmed räddas många fågelliv. Liknande anlägg-ningar finns också i , och - men där kostar detpengar, vilket gör att många befälhavare avstår.I , , och östra finns inga alls - trotsÖstersjökonventionen, som förbjuder fartygens befälhavare att tömmamaskinrumsavfall i havet.För små insatser görsMot bakgrund av ovan nämnda miljöproblem som de senastemånaderna varit oerhört påtagliga är det uppenbart att - trotsatt de finns - för små och otillräckliga satsningar görs förÖstersjöns miljö. anser att miljöarbetet med vårtkänsliga innanhav bör intensifieras och prioriteras hårdare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktuella miljöproblem i och om att arbetet medÖstersjöns miljö måste prioriteras ytterligare.