mot · GL02Kr238 · 1997-10-06 00:00:00 — 2 Vår syn på kultur och kulturpolitik 3 Ny tid nya förutsättningar 5 Barn och ungdom 9 Renodla statens ansvar 11 En fond för kulturell förnyelse 12 Ungdoms- idrotts- och folkrörelsefrågor Kultur har ett värde i sig. Kulturutbudets innehåll och den enskildes val bör vara utslagsgivande. Det är fel att med skattemedel försöka styra människornas deltagande i kulturlivet.. Moderata samlingspartiet förordar en kulturpolitik som möjliggör ett rikt kulturutbud med hög kvalitet. Med ökade internationella kontakter får den svenska kulturen och det svenska kulturarvet en särskild betydelse som grund för vår identitet. Kulturen är inte statisk; nya impulser tillförs och invanda mönster omprövas. Alla skall kunna utöva sin kultur så länge den inte står i strid med grundläggande värderingar i vårt samhälle. Fria media är en förutsättning i ett modernt demokratiskt samhälle. och dominans på alla programområden måste brytas. Den licensfinansierade verksamheten bör koncentreras till en TV-kanal och två radiokanaler vilka bör få en central roll i det svenska kulturlivet. Public service bör vara ett kvalitetsalternativ som genom djup och bredd svarar för ett varierat kulturutbud, en seriös nyhetsförmedling och en saklig debatt. Grunden för ett framtida kulturintresse och engagemang läggs . Förskolans, skolans och lärarutbildningens betydelse framhålls. Det statliga ansvaret på kulturområdet bör renodlas. Huvuddelen av kulturutgifterna betalas av de enskilda människorna själva. Kulturverksamheten är ändå i allt för stor utsträckning beroende av offentlig finansiering. Den bör i stället vila på många finansieringskällor. 2 Vår syn på kultur och kulturpolitik Kulturen ger upplevelser, identitet, samhörighet, uttrycksmöjligheter och är ett viktigt inslag i människors dagliga liv. Ökat internationellt utbyte och nya medier ger nya förutsättningar och även nya uttrycksformer. Det är skillnad på kultur och kulturpolitik. Kulturen frodas i fler och mer varierade former än . Mångfalden har ökat och de nya medierna ger fler möjlighet att ägna sig åt konstnärliga uttrycksformer. Den nya mediasituationen är kanske den viktigaste förändringen. Alla är inte ense om att denna utveckling inom medieområdet är till gagn för kulturen. Vi ser här möjligheter medan Socialdemokraterna mest synes vara bekymrade över hur man ska behålla ett offentligt inflytande över vad som kommer människorna till del. Många önskar sig mer och bättre. Kulturdebatten handlar mer om resurser och nedläggningar, mindre om innehåll och kvalitet. Politiker skall inte styra innehållet men politiker ger i praktiken ofta de förutsättningar och ramar inom vilka kulturen kan utvecklas. En kultur som står fri i förhållande till politiska beslutsfattare är en viktig del av ett demokratiskt samhälle. Kulturskaparna bör på eget initiativ ta upp de problem man vill belysa. Det av socialdemokraterna omhuldade målet: att kulturen skall motverka kommersialismens negativa verkningar är ett utslag av just denna felaktiga politik. Notabelt är att det som efterfrågas som regel kommer fram på ett eller annat sätt. Det som faktiskt produceras är ofta bra, t.o.m. mycket bra även om långt i från allt med rimliga mått mätt håller en önskvärd eller godtagbar kvalitet. Den omdebatterade stängningen av illustrerar att orsakerna till denna kulturens kris i inte skiljer sig nämnvärt från andra verksamhetsområden. En alltför stor personalstyrka och en stor teaterlokal innebär begränsningar. Det absurda i sådana här sammanhang är att de höga fasta kostnaderna i de stora med skattemedel finansierade teatrarna får den konsekvensen att man bara kan spara genom att spela mindre teater, inte mer, eftersom utgifterna ökar mer än inkomsterna. En god förankring i den egna kulturen ger nödvändig trygghet. Det här betonas särskilt när det gäller invandrad befolkning men det gäller alla, och assimilation d.v.s förtrogenhet med det nya landets kultur är väsentlig för att den invandrade skall kunna finna sig till rätta i det nya landet. rysk lärare och författare har framhållit att barn med invandrarbakgrund ofta kan sitt hemlands kultur bättre än svensk kultur trots att de kanske är födda i . De är stolta över sin kultur. Den fråga Markova ställer är vad de svenska ungdomarna kan om sin historia och kultur samt pekar på att de inte tycks vara särskilt stolta över den. Vi upprepar våra krav på att skolan måste ge alla en grundläggande förståelse för kulturvärden och för möjligheterna att delta i kulturlivet. arbetar med den något ovanliga förutsättningen att den redan innan den lagt sina förslag vet att man har 30 nya miljoner till sitt förfogande. Vi förordar en omläggning av litteraturstödet innebärande att utgivningsstödet minskas till förmån för åtgärder som ökar bokens tillgänglighet i bokhandel och bibliotek. Kulturens former har kanske aldrig varit så rikhaltiga som . Aldrig förr har så många kunnat ta del av eller medverka i ett så omfattande kulturutbud. Skälen härtill är främst utvecklingen inom medierna, den ökade internationaliseringen och samspelet dem emellan. Antalet radio- och TV-kanaler har ökat dramatiskt och ökningen kommer att accelerera när den digitala tekniken får fullt genomslag. Fria media är en av det öppna samhällets viktigaste förutsättningar. Den ökade friheten i etern mot Socialdemokraternas vilja framtvingad under trycket av en kraftfull opinion och av den tekniska utvecklingen ger oss möjlighet att välja i ett ständigt växande utbud. Denna utveckling kommer att fortsätta och måste leda till förändringar av den svenska mediapolitiken. Informationstekniken utvecklas i ett tempo som innebär att lagstiftningen inte håller jämna steg. Informationsteknik ger möjligheter till kommunikation i ständigt nya former. IT kan bredda demokratin. På kulturområdet ger IT dramatiska möjligheter att utveckla nya arbetsformer och öka tillgängligheten av kulturarvet. Biblioteken har en viktig roll i breddningen av IT-användningen . Den handlar det bl. a. om att tillhandahålla tillgång till Internet. är det dock mer betydelsefullt att bibliotekariernas kompetens och kunskap utnyttjas för att skapa virtuella närbibliotek och informationstjänster som gör det lättare att hitta material och använda nätet. Paralleller kan dras till bokhandlar som inte har någon affärslokal utan endast en hemsida på Internet varifrån kunden beställer sina böcker som sedan skickas hem till honom eller henne. Staten bör, genom universitetsbiblioteken föregå med gott exempel i digitaliseringen av . De offentliga bidragen till kulturen kan inte helt upphöra. Däremot måste kulturstödets inriktning och omfattning kunna diskuteras utan att detta ses som kulturfientligt. Statens insatser på kulturområdet bör styras mot verksamheter som har nationellt intresse och som inte skulle komma till stånd utan det statliga stödet. Kulturpolitiken står inför ett strategiskt vägval som gäller inriktning och långsiktig ansvarsfördelning. Det statliga ansvaret bör avgränsas och tydliggöras. skall kulturen kunna vara en fri och obunden kraft. Många kulturyttringar är viktiga och annorlunda former att utöva yttrandefriheten. Det kan ge perspektiv och väcka debatt. Kulturstödet bör därför kanaliseras via många bidragsgivare för att garantera den pluralism som bör vara en utvecklad nations kännemärke. Det måste också slås fast att all kultur inte kan uppbära stöd. Betydande resurser satsas på att få människor att läsa, gå på teatrar, konserter eller i studiecirklar. Åtskilligt i denna verksamhet har varit av stort värde för deltagarna men satsningarna har bara nått ett fåtal redan aktiva och till en relativt hög kostnad. Emellertid bygger dessa verksamheter på tanken att många människor inte förstår sitt eget bästa utan måste hjälpas att komma i kontakt med en mer värdefull kulturform än de annars skulle ha valt. Moderata samlingspartiet vill föra en kulturpolitik som leder till kulturell mångfald och rika möjligheter att välja i ett kulturutbud av hög kvalitet. Kulturpolitikens uppgift är att främja en sådan utveckling, inte att styra människornas val. 3 Ny tid nya förutsättningar Antalet radio- och TV-kanaler har ökat dramatiskt och ökningen kommer att accelerera när den digitala tekniken får fullt genomslag. Text- och bildproduktion kan nu med teknikens hjälp behärskas av personer och organisationer utan jättelika resurser. Informationstekniken med sina möjligheter till kommunikation i nätverk ger enskilda människor möjligheter att direkt delta i och påverka det som tidigare i praktiken var förbehållet ett fåtal. Denna utveckling kommer att fortsätta. När datorer med hjälp av telenätet, den nya bredbandstekniken, Internet och TV-apparater med ännu bättre bild- och ljudåtergivning kopplas samman uppstår nya möjligheter för allt fler. var konsert- eller teaterbesöket kanske den enda möjligheten att få en rik och kvalitativ upplevelse av musik och skådespel. CD-spelare och CD-skivor kan numera göra det egna hemmet till en konsertlokal och genom TV förmedlas många goda opera- och teaterföreställningar. Ett stort antal högklassiga operaföreställningar finns också tillgängliga på video. Tekniken har givit oss ökade möjligheter till en gränsöverskridande samverkan. Men även på andra sätt ökar det internationella utbytet. Vi reser mer. I synnerhet ungdomar väljer att inte bara förlägga semesterresor till andra länder. Fler ungdomar än tidigare studerar eller arbetar någon tid i ett annat land. Rörligheten har ökat över lag och det internationella samarbetet inte minst inom EU innebär att kunskapen om andra länder och levnadsförhållanden ökar stadigt. Uppfattningen om och den svenska modellens förträfflighet prövas kritiskt mot andra upplevelser av länders system. Även invandringen bidrar till nya impulser och medför att invanda mönster prövas. Alla skall kunna leva med sina traditioner och utöva sin kultur så länge den inte står i strid med grundläggande värderingar i vårt samhälle. sker en integration som kan vara fruktbar för alla parter. Internationellt kulturutbyte har alltid varit en naturlig del av kulturverksamheten. Genom kontakter med omvärlden tillförs nya intryck som den egna kulturens särdrag framstår med större tydlighet. Den svenska kulturen och det svenska kulturarvet får i kontakten med andra kulturer ett eget värde och en särskild betydelse som grunden för vår identitet. Genom medlemskap i och öppnas ytterligare kanaler för internationellt kultursamarbete. Störst betydelse för kultursamarbetet inom EU har den fria rörligheten. måste därför med all kraft motverka de protektionistiska strömningar som med jämna mellanrum dyker upp i den europeiska kulturdebatten. Inom EU finns ingen ambition att bedriva en gemensam kulturpolitik på europeisk nivå. EU:s insatser syftar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna samt stödja deras insatser när det gäller att förbättra kunskaperna om de europeiska folkens kultur och historia, att bevara kulturarvet, främja kulturutbyte och stödja konstnärligt och litterärt skapande. EU:s stöd bedrivs i huvudsak på tre olika sätt. Det första gäller program inriktade på kulturstöd. Exempel på ett sådant program är satsningar på kultur och media. kommer till användning för att stödja olika former av regionala kulturprojekt. En tredje form av kulturstöd förekommer inom andra samarbetsområden än den rena kulturverksamheten. Det kan t.ex. avse utbildningsfrågor. I det öppna samhället är fria media en självklarhet. De är en förutsättning för yttrandefrihet, informationsfrihet och kulturell mångfald. Fria media medverkar till höjd kvalitet och ökad dynamik i utveckling och debatt. utvecklar närmare sin mediapolitik i partimotionen 1997/98:K333 Att publiken genom eget val ställer krav på utbudet borde vara ett utvecklat samhälles kännemärke. I har det länge funnits en medveten strävan att bevara och monopol i etern. beslutade socialdemokratiska partikongressen att reklam i radio och TV allt framgent skulle förbjudas och att den enda tillåtna finansieringen skulle vara licensmedel och statsbidrag. Först när den tekniska utvecklingen öppnade möjligheter som stod utanför politisk kontroll förelåg förutsättningar för nya fristående radio- och TV-kanaler. I finns nu ett omfattande utbud i såväl svenska som utländska TV-kanaler. Antalet lokalradiostationer har ökat dramatiskt. Det är rimligt att anta att mycket av denna verksamhet ännu befinner sig i en inledande fas. Många radio- och kommer att söka sig fram efter nya vägar. Utbildningsradion, slutligen, sänder inte i någon egen kanal utan tillverkar program för public service-verksamheten. Ställningen som public service-företag innebär en osund konkurrens på den svenska utbildningsmarknaden och gentemot de medieföretag som verkar inom detta område. innebär Utbildningsradions ställning som public service-företag att licensmedel används för verksamheter som andra medie- och utbildningsföretag kan bidra med. Mot bakgrund av den nya situationen är det helt uppenbart att de licensfinansierade radio- och TV-kanalernas antal och utbud måste förändras och public service-uppdraget ges en ny innebörd. och dominans på alla programområden kultur, underhållning, nyheter och samhällsdebatt måste brytas. Det framtida public service-uppdraget måste enligt vår mening bygga på en inriktning där public service-verksamheten ses som en del av det samlade programutbud som publiken möter. Denna inriktning står i en klar motsatsställning till dagens situation som har sina rötter i en föreställning om att public service-program bör vara det enda publiken tar del av. En sådan inställning avslöjar både en förmyndaraktig attityd och en ringaktning av mångfaldens och konkurrensens betydelse för såväl publik som programutveckling. För att yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer inte skall trädas förnär är det viktigt att hålla fast vid vad som är statens grundläggande uppgifter i den nya mediemiljön, nämligen att erbjuda program som publiken annars inte möter samt en produktion och ett skapande som vitaliserar det nationella kulturlivet. Det är mot ovanstående bakgrund vår uppfattning att det inte kan vara rimligt att uppdraget för public service-verksamheten utformas i syfte att dominera programutbudet gentemot publiken. Public service-uppdragets syfte bör vara att tillföra publiken ett utbud av program som den annars inte kan få tillgång till. Därigenom möjliggörs att en statligt kontrollerad medieverksamhet inte kommer i konflikt med yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer. Kraven på en utveckling mot ökad kvalitet och fördjupning samt en programverksamhet som bygger på att man relaterar programverksamheten till det samlade programutbud som publiken möter bör enligt vår mening ligga till grund för en ny avtalsperiod. Public service-verksamheten bör genom sin inriktning ges förutsättningar att uppnå en tydlig identitet i den nya mediemiljön. Företagen bör i sin programverksamhet vända sig till hela svenska folket med en inriktning mot kvalitet och fördjupning. De bör vara institutioner som slår vakt om svenska språket och som skapar nya och större förutsättningar för svensk produktion och kulturellt skapande. Det gäller i hög grad barn- och ungdomsprogram. Samhällsdebatt och långsiktiga perspektiv bör prägla den allmänna samhällsbevakningen. Nyhetsförmedlingen skall stå i en redaktionellt fri och oberoende ställning i konkurrens med tidningar och andra mediers nyhetsförmedling. Det är inom dessa programområden som public service-verksamheten har sin starkaste ställning bland publiken. Det är denna starka ställning man skall utveckla och förstärka . Public service-verksamhetens företag bär inom sig betydande förutsättningar för att utgöra ledande institutioner i det svenska kulturlivet. Företagen förfogar över resurser som är större än statens anslag till offentliga kulturinstitutioner. Det innebär att verksamheten i och skulle kunna bli en nyskapande kraft i det svenska kultursamhället om företagens roll i detta perspektiv tydliggjordes. Företagen bör spegla skeenden i hela landet. Programproduktionen skall till betydande del ske utanför företaget och utanför . Det finns ytterligare krav som skall ställas på public service-verksamheten och som ger den en särskild roll. Syn- och hörselskadade skall i verksamheten finna program som de kan ta del av. Förmedlingen av det svenska språket skall stå i centrum för de program som riktar sig till språkliga minoritetsgrupper. I en mediemiljö som präglas av allt fler utländska kanaler kommer minoritetsspråksuppgiften gradvis att övertas av nya kanaler och stationer. Även framgent skall public service-verksamheten ha ett särskilt ansvar för samiskan och tornedalsfinskan. Denna inriktning ställer krav på ett public service-uppdrag som understryker rollen som samhällelig kulturinstitution i stället för en av många konkurrenter till de fristående kanalerna och radiostationerna på dessas villkor. Företagens framtida legitimitet i publikens ögon bygger på att man har en egen identitet i den moderna mediemiljön. Att t.ex. ge public service-företagen förtur att sända vissa idrottsevenemang är inte förenligt med denna roll. Det förutsätter en prioritering av företagens resurser som ger väsentligt större utrymme för skapande och produktion. Det nya public service-uppdraget förutsätter enligt vår mening en koncentration av resurser för att kunna uppfyllas. Ett public service-uppdrag som understryker verksamheternas roll i samhällslivet ger anledning att inför kommande tillstånd pröva frågan om dagens licensfinansiering bör ersättas med skattefinansiering. Arbetet med att ge public service-kanalerna en ny inriktning bör inledas utan dröjsmål. En TV-kanal och två nationella radiokanaler privatiseras. Staten måste förhålla sig neutral till public service-verksamhet och andra programverksamheter. Public service-verksamheten bör ges förutsättningar för en central roll i kulturlivet. Inga onödiga hinder bör uppställas för den fortsatta tekniska utvecklingen. betalar en koncessionsavgift på . Detta krav på leverans av intäkter till statskassan förenas från statens sida med vissa krav på verksamheten. Kritik har riktats mot både programutbud och omfattningen av programproduktion förlagd utanför . har kanalen lockat många tittare. Det är, enligt vår mening, inte rimligt att de fristående radio- och TV-kanalerna skall avkrävas koncessionsavgifter i den omfattning som sker . Om de i stället fick använda sina inkomster till programproduktion skulle programmens kvalitet kunna öka till gagn för ett rikare kulturutbud. Via det statligt kontrollerade bolaget i (Rikab) avser regeringen att skapa en statlig monopolstandard för digitala TV-sändningar. Rikab avser att etablera ett dotterbolag som skall koda och marknadsföra de marksända digitala TV-sändningarna. Delägare i detta dotterbolag kommer, förutom Rikab, att vara SVT, och Terracom. Detta innebär att bolaget kommer att koda de s.k. must carry-kanalerna (, och ). Dessa kanaler är kabel-TV bolagen skyldiga att förmedla i sina kabelnät, vilket i praktiken innebär att kabel-TV-operatörerna blir tvingade att anpassa sin teknik till den begränsande standard som gäller för de digitala stolpbundna marksändningarna, istället för att använda den gemensamma Europastandard som finns. Konsekvenserna av detta blir förödande för såväl konsumenterna som kabel-TV-operatörerna. För konsumenterna kommer mångfalden och valfriheten att minskas avsevärt till följd av att standarden för marksänd digital-TV mycket kraftigt begränsar möjligheten att utnyttja kabelnätens kapacitet. I realiteten kommer TV-utbudet att begränsas till mellan 10 och 20 kanaler, vilket skall jämföras med de närmare 300 kanaler som skulle vara möjligt att få vid fullt kapacitetsutnyttjande av kabelnäten. Det innebär inte bara en kraftig begränsning av antalet möjliga TV-kanaler i kabelnäten utan försenar också möjligheterna till t.ex. videotelefoni, höghastighets-Internet och annan avancerad IT. Användningen av interaktiva tjänster via kabelnäten kommer i praktiken att omöjliggöras. Detta innebär flera steg tillbaka för som föregångsland när det gäller IT. 5 Barn och ungdom Det starkaste sambandet mellan ett mångsidigt kulturintresse och olika bakgrundsvariabler hos den enskilde står att finna i utbildningsnivån. Fler ungdomar än någonsin ägnar numera en väsentlig del av sin tid åt musik antingen som lyssnare eller utövare. Här läggs för många grunden till ett genuint intresse och efterfrågan av kultur. Att låta barn och ungdomar få rika tillfällen att komma i kontakt med kultur är en investering för framtiden. Den första överföringen av kulturmönster och kunskap sker i familjen. Vi utvecklar i vår motion om familjepolitiken hur vi vill öka föräldrarnas möjlighet att vara tillsammans och välja barnomsorg för sina barn. De flesta barn får en tidig kontakt med förskolan. Det är angeläget att förskolan utvecklar arbetsformer som leder till en god inlärning. Viktiga delar av det svenska kulturarvet i form av sånger, lekar, danser, sagor utgör naturliga inslag i förskolans verksamhet. Moderata samlingspartiet anser att en viktig uppgift för förskolan är att genom konsekventa förebilder ge barn erfarenheter och vanor som lägger grunden för framtida utbildning och kulturintresse. Skolan är eller borde vara, den kanske viktigaste kulturförmedlande institutionen. Det är angeläget att framhålla att hela skolans verksamhet är kulturförmedling. Kultur är ingenting som bedrivs i form av särskilda projekt eller med särskilda medel. Författarbesök, konserter eller teater är givetvis angelägna inslag som bör förekomma i skolan men eleverna får inte bibringas uppfattningen att kultur består just i dessa enskilda evenemang. Skolans kulturansvar skall inte ses som tillägg till den reguljära undervisningen, det skall genomsyra all verksamhet. Ämnen som svenska, historia och religionskunskap är nödvändiga förutsättningar för att man senare i livet skall kunna tillgodogöra sig konst, musik och litteratur. I de nya läroplanerna för skolan har detta markerats. Det är viktigt att skolmyndigheterna i sin uppföljning analyserar hur dessa mål förverkligas i den dagliga verksamheten. Den kommunala är ett värdefullt komplement till skolans reguljära undervisning. På många håll omvandlas nu de kommunala musikskolorna till kulturskolor. Detta kan vara en lösning men kulturskolorna ersätter inte på något sätt de friskolor som har en särskild kulturprofil på sitt program. Det är i stället angeläget att elevernas valmöjligheter ökar genom att fler friskolor med olika kulturell inriktning kommer till stånd. För att ytterligare stärka de ungas möjligheter till musikverksamhet bör samverkan främjas mellan skolan, kommunala , de många samfund som bedriver musikutbildning och de privata musikskolor och musiklärare som är verksamma på alla större orter. Lärare har en nyckelroll när det gäller att väcka och utveckla elevernas intresse för kultur. Det är angeläget att lärarutbildningen har ett innehåll och bedrivs i sådana former att de blivande lärarna rustas för denna viktiga uppgift. har det ofta varit musiken i dess modernaste former som varit ungdomens första kulturkontakt. Under har det varit de olika formerna av rockmusik som utgjort deras väg in i en bredare musikvärld. På samma sätt har jazzen genom de föregående årtiondena haft sin betydelse. har dessutom en förnyelse av jazz-intresset via rocken och genom mellanformer mellan dessa två genrer kunnat förmärkas. Dessa musikformer baseras på ett brett folkligt stöd, ett omfattande utövande och överlever och utvecklas av de eldsjälar som är så viktiga, och vars betydelse bl.a. utpekades av kulturutredningen. Det måste i överenskommelse mellan anslagsgivare och de regionala musikorganens företrädare ingå som uppgift att såväl jazzen som yngre musikformer får en chans att utvecklas efter sina meriter och på villkor som är likvärda med övrig musik.