mot · GL02Ub267 · 1997-10-06 00:00:00 — De resurser om som regeringen avser att använda under innevarande budgetår för regionala pedagogiska utvecklingscentra bör istället användas för ett tidsbegränsat statsbidrag, som akutinsats för att klara nedläggningshotade små skolor. Detta bör ges regeringen till känna. 2.4.3 IT i skolan Vi anser att skolan ska använda datorer som verktyg i arbetet och inte bara undervisa om dem. Målet är att IT ska bli en naturlig del av i stort sett allt skolarbete. IT ska vara och ses som ett medel och ett redskap för att söka kunskap och därför integreras i all utbildning och alla ämnesområden. Datorn ska användas som ett nytt läromedel, något man inte bara lär sig om, utan som ett redskap i lärandet. Det finns många bra exemepl på skolor som arbetar med IT så att det ger möjlighet för eleverna att utveckla kompetenser som varit svåra att nå i skolan. Skäggebergsskolan och Åmbergsskolan i med elever i årskurs 16 har byggt upp ett kontaktnät med ett antal skolor i . Eleverna arbetar i första hand med samhällsvetenskapliga frågor. Det mest centrala har varit att ta till sig och förstå kulturen i andra länder och presentera sin egen kultur inför de elever och skolor som man samarbetar med. Eleverna kommunicerar över internet med texter, ljud och bilder för att beskriva den egna kulturen och miljön. Vi anser att skall alla klassrum vara anslutna till Internet, alla elever ha tillgång till en dator och egen e-mailadress. Detta bör ges regeringen till känna. Vi hänvisar även till motion 1997/98:T815 där vi tar upp IT-frågorna separat. Skolbiblioteken ska fungera som arbetsredskap i undervisningen och är en mycket viktig del i den nya satsningen på skolan. I läroplanen för betonas det undersökande arbetssättet. Utan ett fungerande skolbibliotek är detta omöjligt. Biblioteken måste integreras i undervisningen och detta måste ske mycket tidigare än vad som är vanligt . Skolbiblioteken måste få resurser som gör att de kan spela en vital roll i skolarbetet och bidra till att ge eleverna lust till kunskap och goda läsvanor och att lära sig att hantera media. Även för IT-utvecklingen spelar biblioteken en central roll. Skolan ska inte vara en värdeneutral plats, och den får aldrig acceptera mobbning, våld och rasism inom sina väggar. Skolan ska vara bärare av moraliska värden, som tolerans, respekt för alla människors lika värde och rättigheter och insikt om vars och ens personliga ansvar. Då kan skolan ge den unga människan en beredskap att som vuxen ta ansvar för samhällets utveckling. Det är en självklar rättighet för barn att slippa mobbas och det är vuxensamhällets ansvar att barn ges den rättigheten. Detta är nödvändigt särskilt med tanke på att har och ska ha fortsatt skolplikt, vilket i praktiken innebär att barnen måste infinna sig i skolan oavsett hur de uppfattar miljön. Det måsta tas krafttag mot mobbningen eftersom vi vet att det finns ca 100 000 barn, som är utsatta för mobbning, vilket är ungefär lika många som . Det handlar inte bara om mobbning mellan elever utan även mellan elever och lärare. anser att en nollvision för våld och mobbning i skolan ska sättas upp. Vi kan inte acceptera ett lägre mål för våra barn. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vi anser att det klart ska framgå av skollagen att lärare och övrig personal som upptäcker mobbning ska ha en skyldighet att rapportera detta till rektor. Lärarutbildningen bör också lägga stor vikt vid undervisning om sociala relationer och mobbning. Vi hänvisar vidare till motion 1997/98:Ub7 där mobbningsfrågor tas upp. 2.4.6 Miljön i skolan Miljön i skolan ska vara så bra att barnen inte ska behöva acceptera slitna lokaler och tråkiga miljöer. Barn vill, precis som vuxna, ha vackra och spännande saker omkring sig och de vill naturligtvis ha möjlighet att själva påverka sin omgivning. är eleverna verksamma i miljöer som vuxna valt, men de borde ges möjlighet att vara med och bestämma och själva skapa sin egen värld också i skolan. Arkitektur och inredning påverkar oss på olika sätt. Därför är det viktigt att tänka på hur miljöerna ser ut som vi skapar för barn. Arkitektur, inredning och utrustning i skolan hänger samman med helheten, synen på barn och hur man lär sig. I dagens svåra sysselsättningsläge borde man utnyttja olika arbetsmarknadsinsatser för att t ex rusta upp skolornas innomhusmiljöer. Skolgårdarna är mycket viktiga ur flera perspektiv. Eleverna ska kunna tillbringa sina raster i en trygg och ombonad skolgårdsmiljö och det ska vara möjligt att bedriva undervisning på skolgården. Trots omfattande satsningar på upprustning och renovering av skolbyggnader är själva skolgårdsmiljöerna fortfarande sorgligt eftersatta. Asfalt, raka linjer och gråa ytor präglar tyvärr miljön på många skolgårdar. 3 Åtaganden för föräldrarna Det är viktigt att varje förälder känner sig delaktig i sina barns skola. Engagemanget måste tas till vara under barnens hela skolgång och är en viktig del i att skapa en god skolsituation och en god undervisning. Samspelet mellan föräldrar och skola är en viktig trygghetsfaktor för barnen och bidrar till en gemensam trivsel där alla känner sig delaktiga. Och om vi ska klara av att nå målen om att ingen ska bli underkänd i måste alla hjälpas åt, inte minst föräldrarna. Föräldrarnas del i det hela kan vara att hjälpa till att läsa läxor och att medverka i skolan. 3.1 Stöd barnens inlärning Läs- och skrivkommittén (SOU 1997:108) tar upp vikten av delaktighet och kontinutet. En förutsättning för god läs- och skrivutveckling är att tidigt bli sedd och hörd och att få möjlighet att utveckla en bild av sig själv som säger att jag är en sådan människa som vill kunna läsa och skriva. Tidiga insatser i förskola och skola handlar framförallt om att skapa läromiljöer där alla barn utvecklar en sådan bild av sig själva. Det är viktigt att föräldrarna deltar i barnens skolarbete hemma och i skolan och att de följer upp och stödjer sina barn i lärprocessen. Föräldrarna bör ta ett stort ansvar. Skolan måste uppmuntra föräldrar att ta detta ansvar. Skolan bör också kunna ge föräldrar stöd och råd om barns inlärningsprocess genom exempelvis temakvällar om pedagogik. 3.2 Medverka i skolan I när människor vill ta mer ansvar, få större möjlighet att välja och bestämma mer själva, måste detta också gälla skolan. Föräldrar är de som bäst känner sina barn och deras behov, därför är det naturligt att dessa ges möjlighet till ökat inflytande i skolans arbete. Av skolan bör detta betraktas som en resurs som bättre skall tas tillvara än . I ett större perspektiv är det av stor vikt att många människor är med om att utforma den offentliga verksamheten. På så vis ökar känslan av ansvar, delaktighet och samhörighet i samhället. har länge drivit frågan om ökat elev- och föräldrainflytande i skolan. Vi ser därför mycket positivt på den försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet som pågår inom skolan. Att ha många vuxna till hands i skolan är viktigt inte minst för att motverka våld och mobbning. Enligt undersökningar så visar det sig att överst på elevernas önskelista står fler engagerade vuxna i skolan som har tid att prata och fråga hur man har det och som vågar ingripa mot mobbning. Det har visat sig att de skolor som arbetet med bl a vuxet kamratstöd i skolan har varit lyckade och mött barnens och ungdomars behov av vuxenkontakter. Vad som ovan anförts om åtaganden för föräldrar bör ges regeringen till känna. stod bakom beslutet om gymnasiereformen som togs i 1991. Därför är det naturligt för oss att nu ta ansvar för att vidareutveckla reformen. har tillsammans med regeringen kommit överens om en del förändringar som bör göras. Detta presenterades i utvecklingsplanen . Den viktigaste utgångspunkten för gymnasiereformen var att höja den allmänna utbildningsnivån och att förbereda alla för ett livslångt lärande, där återkommande utbildning blir allt vanligare. Bakgrunden är den nya verklighet som växer fram på arbetsmarknaden. Företrädare för industrin och övriga arbetslivet framhäver gång på gång behovet av bättre utbildning för de ungdomar som efter gymnasiet kommer ut på arbetsmarknaden. Den tid är förbi då det räckte att man lärde sig några enkla handgrepp för att kunna sköta arbetsuppgifter i arbetslivet. Alla behöver minst en bra gymnasieutbildning som också ger behörighet till senare höskolestudier. Gymnasieskolan ska även i fortsättningen utgå från den höga ambitionsnivå som låg till grund för gymnasiereformen. Det betyder att alla program ska vara minst treåriga, att alla ska få undervisning i gymnasieskolans kärnämnen och att gymnasieutbildningen ska ge behörighet för högskolestudier. Gymnasieskolans uppgift är att kvalificera eleverna i tre avseenden för deltagande i ett demokratiskt samhällsliv, för ett utvecklande arbetsliv och för vidare studier. Gymnasieskolan har också till uppgift att utveckla eleven som individ, d v s utveckla personligheten, skapa intresse för kultur och humaniora samt ge individen en allmän medborgerlig bildning. 4.1 Decentralisering av gymnasieskolan I det gamla centraliserade planeringssystemet för gymnasieskolan bestämde staten vilka kommuner som fick ha gymnasieskola. I samband med gymnasiereformen fick varje kommun rätt att själv besluta om att inrätta egen gymnasieskola. Detta har lett till att gymnasieskolor har etablerats i ett 40-tal kommuner som tidigare saknade gymnasieskola. Eleverna har därmed fått kortare restider och närsamhället har fått stimulans. I flertalet av de nya gymnasiekommunerna har man en väl fungerande samverkan med den kommunala vuxenutbildningen och samråd med det lokala näringslivet. har undersökt om konkurrensen mellan gamla och nya gymnasieskolor har medfött att studievägsutbudet minskat i riket eller i regioner, och konstaterar att studievägsutbudet påverkats bara i mycket liten grad. Gymnasieskolans allvarligaste problem är alla de elever som inte får godkända betyg när de närmar sig gymnasieskolans slut. Det är ett misslyckande för gymnasieskolan som inte kan accepteras. Bästa vägen att ta sig ur problemen är dock att utveckla gymnasiereformen, inte avveckla den. De viktigaste inslagen i en utveckling bort från dagens problem är: måste ge en bra grund för den fortsatta utbildningen och inte skjuta över sina misslyckanden på gymnasieskolan. Grunden för en sådan utveckling ges genom de förslag som beskrivits i denna motion. Öppna olika vägar för olika begåvningar att ta sig fram till målet godkänd gymnasieutbildning. Därför ska en modern lärlingsutbildning utvecklas inom gymnasieskolans ram, och en gymnasieexamination bör utvecklas som kan kvalitetssäkra olika utbildningsvägar inom gymnasieskolan. Utveckla undervisningsformer, arbetssätt och pedagogik. Varje programs särart måste få sätta större prägel på hela undervisningen och kärnämnena måste utvecklas för att bli mer tillgängliga för alla elever. Dessa behov är bakgrunden till att medverkade i utformningen av utvecklingsplanens avsnitt om gymnasieskolan, som behandlades av . Några av de viktiga inslagen i ett kommande förändringsarbete som beskrivs i utvecklingsplanen är: Utveckla program med yrkesämnen och omarbeta kursplanerna i kärnämnena , så att respektive programs karaktär får större genomslag i den faktiska utbildningen också på samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammet. Undervisningen ska mer ta sikte på elevernas behov och intressen, mindre på skolämnets tradition. Utveckla den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) och höj minimigränsen för APU. Låt en större del av APU genomföras redan första läsåret. Införa ett praktikprogram, som förenar undervisning i vissa grundskolekurser, vissa gymnasiekurser och en yrkesinriktad praktik. Det bör vara ett sökbart alternativ från . Praktikprogrammet skall leda till att man kan övergå i ett nationellt program. Erbjuda ett nytt teknikinriktat program, som i större utsträckning än nuvarande tekniska gren inom naturvetenskapsprogrammet kan stimulera elevernas intresse för teknik och teknisk utveckling. Pröva en minskning av antalet kärnämnen genom en utredning av konsekvenserna för både gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning om antalet kärnämnen minskas. 4.3 En ny och modern lärlingsutbildning Inom de flesta nationella program med yrkesämnen bör det erbjudas en alternativ väg genom en modern lärlingsutbildning för de elever som vill genomföra en större del av sin yrkesutbildning på en arbetsplats. har medverkat till att ett system med en modern lärlingsutbildning nu introduceras i gymnasieskolan. En pilotverksamhet med lärlingsutbildning startar . Lärlingsutbildningen bör ligga på samma nivå som dagens nationella program, och därmed på en väsentligt högre nivå än nuvarande lärlingsutbildning. Utbildningen inleds inom nuvarande nationella program, och avslutas genom lärlingsutbildning i arbetslivet, som varvas med teoretiska studier i skolan. Eftersom det är en utbildning har lärlingen elevstatus och arbetsgivaren behöver inte anställa lärlingen. Omkring av programmet ska i princip läggas upp lika för alla elever, därefter följer lärlingsutbildningen, det vill säga vanligen när eleven är omkring . För att klara både lärlingsutbildningen och få undervisning som motsvarar en fullständig gymnasieutbildning kan en längre total utbildningstid behövas. Det är viktigt att utveckla ett nära samarbete med skolan och de berörda arbetsplatserna. I det arbete som ska göras tillsammans med berörda parter och branschorganisationer, är det mycket viktigt att skapa en klar ansvarsfördelning mellan skolan och arbetslivet. Uppläggningen av lärlingsutbildningen måste vara flexibel och anpassas efter rådande förhållanden. anser att kraven måste utformas så att många lärlingsplatser kan skapas i småföretag, och vill understryka vad som sägs i utvecklingsplanen om att krav på handledare ska utformas flexibelt, så att särskild hänsyn tas till små företags förutsättningar. Den modell för lärlingsutbildning som initieras genom utvecklingsplanen innebär inga statliga initiativ för att åstadkomma avtal med ersättningar till lärlingarna. Däremot finns inga hinder för parterna att ta initiativ till sådana överenskommelser, om det anses önskvärt. Det bör också finnas möjlighet till lokala lösningar. Det är viktigt att utbildningen i gymnasieskolan har en god kvalitet och ger aktuella kunskaper. En "kvalitetssäkrad" utbildning, som också kan värderas internationellt, utgör ett starkt incitament för alla elever att skaffa sig en fullständig gymnasieutbildning. Det skulle också kunna motivera eleverna på det individuella programmet, inkl den form av praktikprogram som kommer att introduceras, att ta sig vidare till de nationella programmen. I utvecklingsplanens avsnitt om gymnasieskolan nämndes att det finns goda skäl att pröva om en yrkesexamen kan införas på flera nationella program och för flera yrkesinriktningar. anser att det nu finns skäl att pröva om förslaget kan utvecklas till en bred examination som omfattar hela gymnasieskolan. En sådan inriktning skulle ha flera fördelar: Det skulle kunna öppna flera vägar genom gymnasieskolan för att ta sig fram till examination, både inom traditionella program och på lärlingsinriktade program. En examination för gymnasieskolan ska kunna värderas internationellt och därmed underlätta för framtiden på en internationaliserad arbetsmarknad och studier utomlands. Det skulle också kunna vara ett sätt att ta igen tidigare misslyckanden Examinationen kan utformas bl a som ett krav på minsta andel godkända betyg. Ett annat krav kan vara utförande av visst examensarbete. Elev som avslutar nationellt program med lärlingsutbildning ska ha möjlighet att utföra examensarbete på sin arbetsplats. Syftet ska vara att kvalitetssäkra utbildningarna inom gymnasieskolan och stimulera till fördjupning. Det gäller däremot att undvika selekterande provtillfällen och omfattande tentamen. Då skulle examinationen istället leda till vidgade nivåskillnader och statusklyftor tvärtemot gymnasiereformens syfte. Vad som ovan anförts om gymnasieexamen bör ges regeringen till känna. 4.5 Utbildning inriktad på entreprenörskap I utvecklingsplanens avsnitt om gymnasieskolan, som behandlades av , sägs bl a: Alla i arbetslivet är inte anställda. Det finns redan nu en utveckling som pekar mot att fler människor kommer att verka i arbetslivet som egna företagare, projektanställda, etc. Som en förberedelse för en sådan utveckling, t ex att kunna starta och driva ett företag, krävs specifika kunskaper och färdigheter. Därför finns det behov av att gymnasieskolans utbildningar inriktas mer mot entreprenörskap. Sådana utbildningsinslag bör dock inte enbart inriktas mot företagande utan bör ha ett bredare angreppssätt i syfte att stimulera nytänkande och kreativitet, dvs. egenskaper som behövs i många sammanhang. fäster stort vikt vid den utveckling som utvecklingsplanen här beskriver. Regeringen bör återkomma till med konkreta förslag till hur en sådan utveckling ska åstadkommas. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontraktet som bör ligga till grund för regeringens arbete med skolans fortsatta utveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den statliga styrningen bör minskas genom att det lokala jämkningsutrymmet ökas. bör systemet med minsta garanterade undervisning och timplaner helt tas bort, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skollagen bör ses över för att möjliggöra för elever att gå olika snabbt genom , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vidareutveckla kommunernas och skolornas eget ansvar för kvaliteten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingssamtal och betyg, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att återinrätta disputerade lektorer som en möjlig karriärtjänst inom gymnasieskolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att de resurser om som regeringen avser att använda under innevarande budgetår för regionala pedagogiska utvecklingscentrum i stället bör användas för ett tidsbegränsat statsbidrag som akutinsats för att klara de nedläggningshotade små skolorna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla klassrum skall vara anslutna till Internet och att alla elever skall ha tillgång till en dator , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en nollvision för våld och mobbning i skolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtaganden för föräldrarna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en gymnasieexamen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör återkomma med förslag om hur gymnasieskolans utbildningar kan inriktas mer mot entreprenörskap.