mot · GL02Sf234 · 1997-10-06 00:00:00 — har socialförsäkringssystemet varit föremål för genomgripande förändringar. Detta som ökade krav på effektivitet och rationaliseringar ställts på administrationen. Som ett led i saneringen av statsfinanserna har besparingar ålagts försäkringskassorna motsvarande under budgetåren 1995/96 , vilket ska jämföras med det generella besparingskravet på för statliga myndigheter. Detta har inneburit en hård anspänning på personalen, som fått en ökad arbetsbelastning och som känt oro för sin anställning som man fått stå i frontlinjen för den oro som försäkringstagarna har framfört. Ändock kan sägas att har vårt svenska socialförsäkringssystem åtnjutit ett stort förtroende bland allmänheten. Med de nu i budgetpropositionen aviserade ytterligare neddragningarna i socialförsäkringsadministrationen torde det bli ytterst besvärligt att kunna upprätthålla de berättigade kraven på hög kvalitet i hanteringen av försäkringen, som snabb handläggning, bra beslutsunderlag och utbetalning i rätt tid. Inledningsvis bör påpekas de två förutsättningar som har stor betydelse när ska behandla frågan om försäkringskassornas ekonomiska ramar för : Försäkringskassorna är inte statliga myndigheter. Det är en regionaliserad organisation med 25 självständiga kassor med olikheter i verksamhetsförutsättningarna. fattade beslut om att den nuvarande associationsformen skall bibehållas. Försäkringskassornas ekonomi finansieras från två håll: Dels från anslag, dels från avgifter för i första hand administrationen av ATP och arbetsskadeförsäkringen. Dessa två omständigheter har medfört att det skapats en del oklarheter om vilken ekonomisk situation försäkringskassorna faktiskt har och vilka konsekvenser den nu framlagda budgetpropositionen kommer att få för försäkringskassorna . Vi kan först konstatera att kassorna enligt den senaste budgetprognosen räknar med att överskrida budgetram med ca , vilket överstiger medgiven anslagskredit med ca . Utgångsläget för kassorna är således mycket besvärlig. Enligt uppgifter vi inhämtat är situationen olikartad på de 25 kassorna. har personal sagts upp eller lämnat verksamheten på annat sätt på de flesta kassor för att klara budgeten. Sammanlagt för hela landet rör det sig om 1.600 personer under detta år. Därmed har av personalstyrkan lämnat försäkringskassorna . Vi anser att regeringens förslag till friare användning av försäkringspengar för aktiva rehabiliteringsåtgärder är välkomna. Vi är övertygade om att möjligheterna att friare disponera medel inom rehabilitering och förebyggande verksamhet leder till avsevärda besparingar på lång sikt. Satsningen på ökad samverkan är också bra. Dessa åtgärder är rätt väg för att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Det förslag till anslag som regeringen nu lämnar i budgetpropositionen och de avgiftsinkomster som har beräknats utgör tillsammans kassornas budgetramar. Enligt uppgifter vi inhämtat från RFV och FKF är budgetram ca lägre än budgetram uppräknat till pris- och lönenivå. Detta kommer givetvis att få konsekvenser för kassornas arbete med socialförsäkringarna. Ytterligare personalneddragningar och uppsägningar blir nödvändiga på flera försäkringskassor. Exakt hur stort antal personer det kan handla om är svårt att nu ange, eftersom den totala budgetramen ännu ej fördelats ut på de olika kassorna. Vi är mycket bekymrade för hur försäkringskassorna ska kunna klara sina uppgifter kommande år. uppmärksammade regeringen på den besvärliga situationen hos försäkringskassorna vid sin behandling av årets vårproposition och förutsatte att regeringen skulle beakta det som såväl socialförsäkringsutskottet som finansutskottet uttalat. Vi kan nu konstatera att regeringen i budgetpropositionen inte följt den viljeinriktning som uttryckte . Ytterligare personalneddragningar på försäkringskassorna kommer med all sannolikhet att innebära försämringar i kvalitet, service och tillgänglighet. Enligt vår uppfattning kommer situationen som redan medfört allvarlig kritik från JO om brister i handläggning och beslutsunderlag att förvärras. Nödvändiga satsningar på utveckling av rehabiliteringsarbetet kommer inte att kunna ske. Avslutningsvis vill vi peka på två orimligheter som har stor betydelse i detta sammanhang och är en följd av att försäkringskassorna inte är statliga myndigheter samt att finansieringen kommer från anslag och avgifter. En stor del av försäkringskassornas utgifter för utbetalning av pensioner till den egna personalen belastar anslaget till kassornas administration. har de ökade kostnaderna beräknats till . Kompensation för dessa kostnadsökningar har inte medgivits i budgetpropositionen. De statliga myndigheterna belastas inte med motsvarande kostnader. Det är helt orätt att kassorna ska betala dessa utgifter från den löpande driftbudgeten utan att få kompensation för detta. En sådan olikhet i behandlingen av försäkringskassorna är inte rimlig. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att försäkringskassorna ska amortera av det man kallar överuttaget för de verksamheter som finansieras med avgifter (sammanlagt per ). Amortering föreslås ske med 1998, 1999 och . Den tydliga bodelning mellan de båda finansieringskällorna anslag och avgiftsinkomster har fastlagts först i och med detta år. har dessa båda delar lagts ihop och setts som en helhet. Den föreslagna amorteringen innebär att besparingar görs dubbelt för försäkringskassorna: dels har neddragningar gjorts (kassorna har då utnyttjat avgiftsinkomster för att klara verksamheten), dels görs neddragning nu genom en amortering av det som regeringen kallar överuttag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att noga följa utvecklingen när det gäller försäkringskassornas arbetssituation.