ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Bo535 · 1997-10-06 00:00:00 — Förenklat bygglov för små vinkraftverk Intresset för att uppföra små vindkraftverk för att täcka den egna energiförbrukningen ökar. Det finns en ny generation av så kallade gårdsmöllor, som är avsedda just för detta ändamål och som installeras i anslutning till fastigheten. Storleken på dessa vindkraftverk varierar från ca 5 till 30 kW och tornhöjden från . Flera olika typer av gårdsmöllor tillverkas i . krävs bygglov för alla vindkraftverk med en rotordiameter större än . Så små verk kan inte producera några större mängder el, och används till fritidshus som saknar elanslutning. För att förbättra förutsättningarna för gårdssnurror bör tillståndsprövningen förenklas genom att dessa verk befrias från kravet på bygglov. I stället kan en uppsättning generella regler för avstånd till väg, andra fastigheter och buller fastställas, och kravet på bygglov ersättas med en enkel anmälningsplikt, utanför planlagda områden. satsar inte bara på att bygga ut medelstora vindkraftverk på land och till havs, utan även på gårdsmöllor. En utredning har bedömt att cirka 3 000 gårdsmöllor kan byggas i fram , med en installerad effekt på 4050 MW. införde också 1994 ett investeringsbidrag på till sådana vindkraftverk. Genom att förenkla tillståndsprövningen av små vindkraftverk som installeras i direktanslutning till fastigheter förbättras förutsättningarna för att skapa en marknad som kan lägga grunden till en svensk vindkraftsindustri. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklade bygglov för små vindkraftverk.
mot · GL02Bo537 · 1997-10-06 00:00:00 — Skydd av vattendrag - och Sölvbackaströmmarna förväntades regeringen lägga fram en proposition angående skyddet av våra vattendrag. Så blev dock inte fallet. Det kan tolkas på flera sätt men om det är så att den starka remisskritiken mot slutbetänkande (SOU 1996:155) gjort att regeringen inte tänker följa utredningens förslag måste det anses vara positivt. Miljöminister har också gjort tydliga uttalanden i dessa frågor i (nr5/97). Där säger miljöministern att regeringen inte vill bygga ut några vattendrag. Om regeringen samlar sig och lägger fram en proposition om förstärkt skydd av våra vattendrag är allt gott och väl. I dagens läge är det dock oklart vad som sker. Därför är det angeläget att understryka vikten av att man inte öppnar upp för vattenkraftsutbyggnad i de älvar och vattendrag som har ett omistligt naturvärde. Särskilt angeläget är det för uppströms och Sölvbackaströmmarna där fem partier vid senaste riksdagsbehandlingen tydligt markerat angelägenheten av ökat skydd (1996/97:BoU10). Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skydda uppströms samt Sölvbackaströmmarna från vattenkraftsutbyggnad.
mot · GL02Bo538 · 1997-10-06 00:00:00 — Bullerstörningar finns av olika slag i samhället och utgör ett miljöproblem. När buller diskuteras rör det sig ofta om tydliga ljudstörningar av olika slag, höga frekvensomfång påtagliga för det mänskliga örat. Det finns en annan form av buller som uppmärksammats lite men som kan vara ett nog så besvärligt miljöproblem. Det är det lågfrekventa bullret. Det lågfrekventa bullret kommer t.ex. från fläktar, ventilationsanläggningar och värmepumpar. Det är ett lågfrekvent ständigt närvarande buller som knappast hörs men orsakar stora problem för många människor i form av trötthet, spänningar och huvudvärk. Ett lågfrekvent ljud som kommer från en fastighet kan t.ex bli en sanitär olägenhet för en granne. Några möjligheter till lagliga åtgärder för att komma till rätta med en sådan olägenhet finns inte. Inte heller finns regler för hur montering av anläggningar av lågfrekvent ljud får ske med hänsyn till omgivningen. Problemen med lågfrekvent ljud är ett så allmänt förekommande problem att en handlingsplan mot lågfrekvent buller bör utarbetas. har tidigare uttalat sig för en sådan åtgärd. Det är hög tid att bullerfrågan får en lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en handlingsplan mot lågfrekvent buller.
mot · GL02Bo540 · 1997-10-06 00:00:00 — Oavsett hur energin produceras bör användningen av energi successivt minska om vi skall respektera och följa klimatkonventionen om begränsning av koldioxidutsläppen. Konvertering från direktverkande el till andra energislag minskar inte det totala energibehovet. Ändrat uppvärmningssystem innebär kostnader i investeringar. Dessa investeringar bör då ske på ett sådant sätt att energiförbrukningen minskar. Därigenom kan byte av uppvärmningssystem göras så att kostnaderna långsiktigt minskar. Energianvändning för uppvärmning uppgår till av byggnadens totala energibehov. Belysning utgör och resterande del är vitvaror och varmvatten. Bostadsbeståndet är över fyra miljoner lägenheter varav ca en halv miljon med direktverkande el. Energianvändningen för uppvärmning är ca 200 kWh/m2 i bostäder. I övriga byggnader är energianvändningen för uppvärmning betydligt högre. Inom barnomsorg och skolor är siffrorna 250380 kWh/m2 och samma förhållande gäller övriga lokaler. Energianvändningen för uppvärmning i nya bostäder är 4080 kWh/m2 boarea. Detta visar att energisparpotentialen inom byggnadssektorn är mycket stor. All erfarenhet från senaste tidens ombyggnader visar att ungefär samma energianvändning kan åstadkommas när ombyggnader projekteras med inriktning på energieffektivisering. saknar byggregler vid ombyggnation av det befintliga fastighetsbeståndet. har gett ut ändringsråd men dessa tar förvånande nog inte upp byggnaders energiförbrukning, trots de möjligheter att spara energi som finns om man gör rätt. De råd som ges är inte föreskrifter och är alltså inte bindande. Med enkel, beprövad teknik som finns inom kan byggnader som är i behov av reparation och ombyggnad göras energieffektiva. Fönsterbyte till energieffektiva fönster inom bostadssektorn har en sparpotential på . Inom skolor och andra lokaler är sparpotentialen nästan lika stor. Isolering av vindar och tak har en sparpotential på . Byggnadstekniska energieffektiviseringsåtgärder ger lägre boendekostnader och därmed ökad disponibel inkomst och mindre bidragsberoende. Dessutom skapar de tiotusentals nya jobb inom den hårt drabbade byggnadssektorn. För att detta skall bli genomförbart, utan att det kostar staten något, bör det ske genom regler som föreskriver energieffektivisering av byggnader i samband med reparation och ombyggnad. Detta är rimligt eftersom ombyggnader ofta sker med statliga subventioner, genom avdrag av räntekostnader eller investeringsbidrag. Flera andra länder har genomfört eller håller på att införa regler som begränsar energianvändningen efter ombyggnad och ger besparingar. Internationella undersökningar visar att statliga regler är en starkt drivande faktor för energieffektivisering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggregler som begränsar energianvändningen i byggnader som byggs om.
mot · GL02Bo541 · 1997-10-06 00:00:00 — En miljon svenska hushåll saknar brandvarnare, denna så billiga och effektiva livförsäkring. Trots kampanjer och ett intensivt informationsarbete tycks vi inte nå längre den vägen. vill det till kraftfullare åtgärder för att kunna rädda fler människoliv och minska skadeverkningarna i samband med bränder. Vi behöver skapa en lagstiftning som innebär skyldighet för alla hushåll att ha brandvarnare. Denna lag skall gälla retroaktivt. Vi bör ställa krav på att det skall finnas minst en brandvarnare på varje våningsplan i alla bostäder. är föregångare i denna fråga. lagstiftade man om krav på en godkänd brandvarnare per lägenhet eller bostad. Lagen gällde retroaktivt. Ansvaret för installationen lades på fastighetsägaren. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en lagstiftning om brandvarnare i varje hushåll.
mot · GL02Bo544 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen har sagt ja till 600 megawatts likströmskabel från till närheten av i . Beslutet har tagits i strid med fiskeriorganisationerna som fruktar att kabeln inverkar negativt på fisket och den miljön. Bland fiskare i min egen valkrets finns en oro inför konsekvenserna av regeringens beslut. Det aktuella vattenområdet nyttjas bl a av fiske efter torsk, lax, ål, havsöring och sill. Regeringen har inte ansett det befogat att pröva projektet enligt 4 kap 2 § naturresurslagen. Den uteblivna prövningen har lett till protester från fiskets företrädare och remissinstanser som och . Det finns vidare väl grundade farhågor om att den typ av kabel/teknik som skall användas kan leda till att klorgas bildas vid kabelns anslutningar. Också fiskeredskap kan komma att skadas genom kabeln. Allvarligare i det långa perspektivet är om kabeln leder till minskade fångster. I ett sådant läge måste staten ta ett ansvar gentemot yrkesutövarna. Jag har noterat att verk och företrädare för regeringen försäkrat att kabelprojektet inte innebär några risker för fisket och för miljön. är regeringen beredd att utfärda föreskrifter i händelse av att vandringsfiskarnas beteenden påverkas av kabeln. Detta har givetvis snarare ökat än minskat oron hos fiskets talesmän. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att beslutet omprövas i den del som berör angiven kabelteknik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att beslutet borde föregåtts av prövning enligt 4 kap. 2 § naturresurslagen.
mot · GL02Bo545 · 1997-10-06 00:00:00 — Debatten kring byggandet av en likströmskabel mellan och visar på brister i hanteringen av liknande projekt. När projekt av denna storlek ska genomföras måste information nå alla berörda. Informationen måste också vara fullständig och ske tidigt i hanteringen av projektet. Det måste också ske grundliga och fullständiga miljökonsekvensanalyser av liknande framtida projekt. Såväl negativa som positiva miljöeffekter ska redovisas så att en korrekt avvägning ska kunna ske. Redovisningen av miljökonsekvenserna ska vara en grundbult i informationen kring projekten. Miljökonsekvensanalyserna måste vara så fullständiga att alla slags miljöeffekter behandlas. Såväl lokala och regionala som internationella och nationella miljöeffekter måste värderas så att en helhetsbedömning kan göras. Analyserna ska också ske av oberoende organ när behov av detta föreligger. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information och miljökonsekvensanalyser av omfattande projekt med betydande miljöpåverkan.
mot · GL02Fi205 · 1997-10-06 00:00:00 — att hos regeringen begr frslag om omedelbarafrenklingar av arbetsrtten i enlighet med vad som anfrts imotionen,418. att hos regeringen begr frslag om en reformering avarbetslshetsfrskringen i enlighet med vad som anfrts i motionen,419. att hos regeringen begr frslag om en frndring avarbetsmarknadspolitiken i enlighet med vad som anfrts i motionen,420. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om utbildningspolitiken,521. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om forsknings- och teknologipolitiken.5
mot · GL02Fi209 · 1997-10-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om global konkurrenslagstiftning och WTO,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regelverk för det internationella kapitalet och de transnationella företagen genom FN, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av ett ekonomiskt säkerhetsråd i FN,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatt på internationella valutatransaktioner (Tobinskatten). 1 Yrkandena 2, 4 och 811 hänvisade till LU. 2 Yrkandena 12 och 13 hänvisade till TU. 3 Yrkandena 14, 17 och 19 hänvisade till NU. 4 Yrkande 18 hänvisat till KU. 5 Yrkande 21 hänvisat till UU.
mot · GL02Fi210 · 1997-10-06 00:00:00 — () som innefattar , och har det nationella ansvaret då det gäller att samla, vårda, utforska och visa det maritimhistoriska arvet. är centralmuseum och tillhandahåller expertis inom hela ämnesområdet på ett nationellt plan. Vid invigningen av 1938 var 4 000 kvm avsatta för utställningar disponeras knappt 3 000 kvm. Bakgrunden är att nya funktioner tillkommit som krävs av ett fungerande museum: hörsal, barnrum, kafé, arkiv/register. har t.ex. samlingarna av modeller och föremål ökat från cirka 6 500 till drygt 100 000! museets arkitekt ansåg att själva byggnaden vore det förnämsta utställningsföremålet och senare tiders bedömare säger ogärna emot. Det är en mycket vacker byggnad, öppet och fritt belägen vid vattenspegel. Men museiverksamhet och museibesökare ställer inför tjugohundratalet helt andra krav än 1938. De estetiska kvaliteterna till trots är av oavbruten verksamhet i stort behov av ombyggnad. har det pågått en debatt om museets lokalisering, respektive om örlogssamlingarnas hemortsrätt. Dessa frågor är nu avslutade i och med att plats för sin nybyggnation och sammanslagits med . Till omständigheterna hör också att museibyggnadens tekniska underhåll eftersatts av lokaliseringsdiskussioner. Fastigheten saknar fungerande klimat- och ventilationsanläggning och har en otidsenlig planlösning. Grundvatten tränger in i källarvåningen och måste avlägsnas via pump. Ateljélokaler saknas varför utställningshallarna måste hållas stängda under nyproduktion. Tekniska miljöer som verkstäder, modellbyggeri och fotolaboratorium är underdimensionerade liksom publika miljöer som entré och kafé. Det finns brister i de anställdas arbetsmiljö liksom i de lokaler som används av besökare, t.ex. vad gäller handikappanpassning och klimat. Lokaliseringsdiskussionerna har givetvis också påverkat all annan långsiktig planering, bl.a. då ansökningar om extern finansiering avslagits med hänvisning till oklarheter som gällt museets framtid. Detta har t.ex. gällt utställnings- och IT-projekt. när frågan om annan lokalisering av förefaller vara avgjord är det således angeläget att lösa museets behov av ändamålsenliga upprustningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om museets behov av ombyggnad.
mot · GL02Fi217 · 1997-10-06 00:00:00 — I stället hävdar vi att frivilliga vinstandelssystem borde stimuleras t.ex. genom att de stiftelser som förvaltar vinstandelsmedlen skattebefrias. Vidare borde övervägas möjligheten att i viss utsträckning beskatta vinstandelarna som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. De förslag som vi framförde och sedan upprepat har samma aktualitet , varför vi anser att regeringen bör återkomma med förslag till stimulanser av företagsanknutna vinstandelssystem. 1992 slopade den borgerliga regeringen de sociala avgifterna på vinstandelar, men den socialdemokratiska regeringen återinförde dem 1996. Vi föreslår nu åter att de sociala avgifterna på vinstandelar avskaffas. Anställda i börsnoterade och andra företag måste också få möjlighet att spara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnad mellan marknadsvärde och förvärvspris betraktas som löneförmån. Vi föreslår skattefrihet för alla anställdas aktieköp i det egna företaget utan annan begränsning än att köpen skall ha skett på samma ekonomiska villkor som tillämpas för utomstående. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av generellt goda villkor för hushållssparandet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om villkoren för aktiesparande, att hos regeringen begär utredning och förslag om nya spar- och försäkringslösningar (inkl. start- och pensionssparande) i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vinstandelssystem och anställdas möjligheter att aktiespara i det egna företaget.
mot · GL02Fi301 · 1997-10-06 00:00:00 — Intäkter i statlig verksamhet I många fall betalar kunderna en avgift i samband med myndighetsutövning. är det fråga om en ren expeditionsavgift, men ofta är det en avgift som är fastställd så att den skall täcka myndighetens kostnader för den utförda tjänsten. Trots detta är det vanligt att intäkterna går direkt till statskassan och inte till den myndighetsavdelning som utför tjänsten. Detta får till följd att myndigheten då inte klarar av att effektivt anpassa sig till variationer i efterfrågan på sådana myndighetsutövande tjänster, d.v.s. det marknadsekonomiska tänkandet tillåts inte slå igenom. I de flesta fall vore det bättre om den myndighet som utför tjänsten kunde få använda intäkterna till att direkt täcka sina kostnader. Då skulle man kunna anställa mer personal och undvika långa ineffektiva köer när kundernas efterfrågan ökar. Vid vikande efterfrågan skulle ett mer marknadsinriktat system snabbt ge en signal till verksledningen om att man måste överväga att omdisponera resurserna för att effektivisera verksamheten. kan det handla om internationell myndighetsutövning, där kunden kan välja att låta utföra kontrollen i något av flera länder. Då riskerar en ineffektiv administration att tappa verksamhet som annars skulle ge både arbetstillfällen och erfarenhet inom verksamhetsområdet. Det är angeläget att man inom statens förvaltning genomför en allmän översyn av reglerna för avgiftsdebitering i riktning mot ökad marknadsanpassning, så att myndigheterna effektivare kan anpassa sig till variationer i efterfrågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en effektivare marknadsanpassning av omfattningen av viss myndighetsutövning.
mot · GL02Fi303 · 1997-10-06 00:00:00 — Utbetalningsdagar av statliga ersättningar Sprid utbetalningsdagar för statliga ersättningar över hela månaden! Arbetssituationen har förändrats för de allra flesta handelsanställda. Arbetsbelastningen är mycket intensiv i när alla får sin lön och utbetalningar i form av bidrag och pensioner. Då är alla butiker välfyllda. Veckorna där emellan är ur arbetssynpunkt, om de inte sammanfaller med någon storhelg, mycket lugna. Vi har sett effekterna av det beslut vi tidigare fattat i att senarelägga alla utbetalningar av barnbidrag, bidragsförskott och pensioner. Detta har ju inneburit att det är stora belopp som koncentreras till och som används till hushållens konsumtion. Detta beslut har varit mycket negativt för hela detaljhandeln men märks också ute hos olika näringsidkare. Det uppstår problem på många sätt, svårt med personalplaneringen, mycket trångt i butikerna, ojämn varuhantering och svårt att få parkeringsplatserna att räcka till. Sammantaget är detta inte en tillfredsställande situation. För att få en jämnare fördelning av inköpen över månaden borde regeringen komma med förslag om att förändra utbetalningsdagarna för statliga ersättningar. Dessa utbetalningar kunde spridas under hela månaden och utgå från det födelsedatum den ersättningsberättigade har. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förändra utbetalningsdagarna för statliga ersättningar.
mot · GL02Fi304 · 1997-10-06 00:00:00 — Besparingar i den offentliga sektorn Den borgerliga regeringen påbörjade en kraftig besparing i den offentliga sektorn. Det föranledde Socialdemokraterna att i den senaste valrörelsen fara land och rike runt och i anförande efter anförande framhålla att de som arbetade i vården var närande och inte tärande. har Socialdemokraterna suttit i regeringsställning och regerat med stöd från olika partier och har dragit åt tumskruvarna mycket hårdare än vad någon tidigare gjort. Regeringen har avvecklat många tiotusentals arbetstillfällen. Att landsting, kommuner, försäkringskassor, polis, tull, kriminalvårdsstyrelse, skattemyndigheter, kronofogdar och en mängd andra myndigheter har gjort kännbara besparingar har knappast undgått någon. Men vad det har kostat samhället att göra dessa besparingar, det har aldrig redovisats. Man har bara redovisat storleken på de riktade besparingarna. Det är viktigt att få en klar bild över vad som är samhällsbesparingar, vad som är samhällsförändringar och om det döljer sig ett antal misslyckade beslut bakom en del av alla de besparingsbeslut som fattats. Vi anser att det är viktigt att regeringen gör en tydlig redovisning av hur mycket man sparat på alla indragningar som skett efter regeringsskiftet , hur mycket det kostat att göra dessa besparingar, hur många tiotusentals arbetstillfällen som avvecklats och vad det kostat i arbetsmarknadsåtgärder. Det är viktigt att väga besparingarna mot den samhällsnytta som gått förlorad och mot den ohälsa och otrygghet som arbetslösheten skapat. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall göra en tydlig redovisning av den samhällsbesparing som neddragningen i den offentliga sektorn medfört.
mot · GL02Fi401 · 1997-10-06 00:00:00 — I proposition 1996/97:63 föreslog regeringen att sjuklönen skulle höjas från till . På sidan 32 i propositionen framhöll regeringen, att arbetsgivarna borde kompenseras på grund av den ökade sjuklönekostnaden. Detta skulle ske genom en justering av avgiftsuttaget till sjukförsäkringen. Regeringen sade sig ha för avsikt att återkomma till med förslag till ändring av sjukförsäkringsavgiften. I årets budgetproposition 1997/98:1 har regeringen tydligen glömt sin utfästelse och föreslår ingen sänkning av arbetsgivaravgiften med anledning av den höjda sjuklönen till från . Denna höjning kan beräknas kosta arbetsgivarna under förutsättning att sjukfrånvaron inte ökar. Skulle sjukfrånvaron däremot öka till följd av den höjda ersättningsnivån ökar givetvis företagens kostnader. Om man kommer upp sjukfrånvaronivå blir företagens ökade kostnader i det närmaste . Regeringen har således inte tagit med någon som helst kompensation till företagen för den ökade sjuklönekostnaden. Detta är ytterligare ett exempel på hur den politiska majoriteten inte lever upp till sitt tal om gynnsammare villkor för företagen. I stället höjer man arbetskraftskostnaden, vilket i sin tur gör det ännu svårare att nyanställa. Svenskt näringsliv skall inte ha ökade pålagor utan i stället skall vi ha en politik som befrämjar företagande, tillväxt och nya riktiga arbeten. Höjningen av sjuklönen från medför ökade kostnader för arbetsgivarna. Detta måste rimligtvis medräknas i förslaget. Om sjuklönen förändras måste också arbetsgivaravgifterna reduceras på ett sådant sätt att ingen kostnadsökning uppstår för företagen vid en höjning av sjuklönenivån. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkta arbetsgivaravgifter med anledning av höjningen av sjuklönen.
mot · GL02Fi404 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen att sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare skall höjas från av avgiftsunderlaget och ytterligare till . För dem som har inkomster av annat förvärvsarbete höjs avgiften från . föreslås att tilläggspensionsavgiften sänks från av avgiftsunderlaget och att folkpensionsavgiften för arbetsgivare höjs från till av avgiftsunderlaget. Man föreslår också förändringar av de allmänna egenavgifterna. Dessa förslag strider mot ambitionen att uppnå ett samband mellan socialavgifter och utgående förmåner. Enligt vår mening bör strävan istället vara att hos den enskilde redovisa socialavgifterna med motsvarande höjning av bruttolönen. Förslagen från regeringen bör därför avslås. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om förändringar av de allmänna egenavgifterna i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag om förändring av tilläggspensionsavgiften i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag om förändring av sjukförsäkringsavgiften i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag om förändringar av folkpensionsavgiften i enlighet med vad som anförts i motionen.