mot · GL02Sk327 · 1997-10-06 00:00:00 — 2 Kristdemokratiska utgångspunkter för skattepolitiken 2.1 Skatternas betydelse för låg- och medelinkomsttagare 2.2 Skatternas samhällsekonomiska verkningar 2.3 Den svenska utvecklingen 3 Mål för en kristdemokratisk skattepolitik 3.1 Varför skatter? 3.2 Målkonflikter ska förebyggas 3.3 Successivt sänkt skattetryck 4 En skattepolitik för nya jobb 4.1 Fler jobb i små företag 4.1.1 Beskattning av riskvilligt kapital 4.1.2 Kvittningsrätt vid underskott 4.1.4 Återgång till tidigare momsredovisningsperioder 4.3.2 Arvs- och gåvoskatt 4.3.3 Minskad förmögenhetsskatt på aktier 4.3.4 Slopad sambeskattning på förmögenhet 4.3.5 Höjd avdragsrätt på pensionssparande 4.3.6 Avskaffad särskild löneskatt 4.4 Fler jobb i tjänstesektorn 4.4.2 Förmånsvärde på hemservice 4.4.3 Skattereduktion på byggnadsarbete på bostadshus () m.m. 4.5 Skattebefrielse för individuella utbildningskonton 4.6 Skatteväxling för miljö och nya jobb 4.6.1 Skatteväxling för miljön och jobben 4.7 Sänkt skatt på arbete 4.7.2 Nej till höjd marginalskatt 5 Sänkt skatt på boende 5.1 Regeringens politik angående fastighetsskatten 5.2 förslag till lindring av fastighetsskatten 6.1 Punktskatter på alkohol, tobak, bensin etc 6.2 Vin och sprit ska inte subventioneras 6.3 Höjd skatt på maltdrycker 7.2 Nej till moms på barnböcker 8.1.1 Regeringens modell för bilförmån 8.1.2 Regeringen missade målet 8.1.3 förslag till åtgärder 8.2 Avdrag för gåvor till ideella föreningar 8.3 Skatteavdrag för yrkesfiskare I skattemotion föreslås en nettosänkning av skattenivån med ca 1998 och ca 1999 och 2000 jämfört med regeringens förslag. Utöver kostnadsbesparingar på ca vardera året ökar statens inkomster med ytterligare 1998 genom utförsäljning av statlig egendom, som en kassamässig engångseffekt på minus 12 miljarder uppstår 1998 när årets sista momsinbetalning uppskjuts 1999. Sammantaget innebär detta att statens lånebehov 1998 helt elimineras och amorteringen av statsskulden kan inledas. tar inte i sitt budgetalternativ i anspråk det utrymme som regeringen anser finnas att fördela 1999 och 2000. Beräkningarna, antagandena och redovisningen av det påstådda utrymmet är så osäkra att det inte är rimligt att inteckna dessa belopp för politiska åtgärder. Ett eventuellt överskott bör dock delas mellan sänkningar av de mest skadliga och snedvridande skatterna och en amortering av statsskulden. Följande skattesänkningar föreslås i motionen: Skatten för vanliga inkomstlägen sänks med ca genom att egenavgiften sänks av lönesumman. Fastighetsskatten sänks till av taxeringsvärdet och skatten tas bara ut på 1/3 av markvärdet . Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter genom tre reformer som gör det billigare och enklare för de privata hushållen att köpa tjänster som gör livet enklare. Den danska hemservicemodellen för enklare hushållstjänster tar bort hela skattekilen och sänker kostnaden så att svarta tjänster blir olönsamma för hushållen. För mera omfattande underhålls- och reparationstjänster bygger vi vidare på regeringens ROT-anslag som ges ytterligare resurser. av arbetskostnaden får dras mot inkomst av tjänst . Fler företag erbjuder nu sina medarbetare med små barn förmånen av hemservice som ett alternativ till bilförmån. Skattemyndigheterna har dock satt förmånsvärdet så högt att få har råd att ta emot förmånen trots att den ges gratis. Förmånsvärdet bör justeras till /tim för att motsvara marknadsvärdet och därmed konkurrera med svarta tjänster. Arbetsgivaravgifterna sänks eftersom motsätter sig att arbetsgivarna skall delfinansiera återgången till 14 dagars arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital på A-listans bolag sänks till . Skiktgränsen i inkomstskatten räknas upp med totalt och värnskatten avskaffas. Dubbelbeskattningen på risksparande avskaffas. Avdragsrätten på pensionssparande höjs till ett helt basbelopp . Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital. Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas. Sambeskattningen på förmögenhet slopas. En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton införs den 1/7 1998. Till de strukturella åtgärder som kommer att förbättra lönebildningen hör förslaget om en allmän och obligatorisk a-kassa med en 30-procentig egenfinansiering som kommer att skapa ett starkt samband mellan en bra lönebildning och sänkta avgifter för den enskilde och vice versa. Ökade inkomster uppstår dels när förslag genomförs från 1/1 1998, dels genom ökade resurser som satsas på effektivare skatteindrivning, dels genom höjd skatt på maltdrycker samt en miljöanpassning av förmånsvärdet på tjänstebilar. Därutöver uppstår ökade ränteinkomster genom den ökade takten i utförsäljning av konkurrensutsatta statliga företag. De sammanlagda inkomstökningarna uppgår till 1998, 1999 och 2000. Brutto sänks skatter med 30,1 miljarder . Statens inkomster m.m. 1998. Sammanfattning av föreslagna förändringar på skatte- och avgiftsområdet Avvikelser i förhållande till regeringens förslag - 26 694 000 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom + 26 000 000 Bidrag m.m. från EU Extraordinära medel avseende EU 1 Exklusive engångseffekt där inbetalas , p.g.a. framflyttad inbetalningstidpunkt av moms. samtliga förslag till skatteförändringar redovisas på detaljnivå i avsnitt 8, tabell 2. 2 Kristdemokratiska utgångspunkter för skattepolitiken Kristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrån förvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social och ekologisk marknadsekonomi och eftersträvar utveckling och stabilitet i samhällsekonomin. En väl fungerande marknadsekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn och förutsätter stabila spelregler. Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga, ofta informella, avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighet och personligt ansvarstagande är viktiga fundament. Detta underlättar ekonomins funktionssätt genom att det sänker transaktionskostnaderna och därmed leder till ökad effektivitet i ekonomin. Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa det goda samhället. Den måste bygga på förvaltarskapets principer. Den kristna förvaltarskapstanken betonar människans personliga och kollektiva ansvar för sig själv, sina medmänniskor, efterkommande generationer samt för den fysiska livsmiljön. Marknadsekonomin måste styras av ett ekologiskt ansvarstagande. Det måste också avspegla sig i skattepolitiken. En fri marknadsekonomi kan aldrig av sig själv skapa en acceptabel inkomstfördelning. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inom ett land som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar för en jämnare inkomstfördelning. Skattepolitiken är ett viktigt instrument för detta. En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapa förutsättningar för nya jobb och en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Skatternas omfattning och utformning måste stödja en sådan utveckling. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att minska det resursslöseri som den alltför höga arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker det skatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna. Därmed skapas ökade möjligheter att förstärka välfärden, vård, social omsorg och åstadkomma en rättvis fördelning. Ett gott samhälle byggs utifrån en marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. eftersträvar en ekologisk och social marknadsekonomi. Detta får konsekvenser för den skattepolitik vi vill föra. 2.1 Skatternas betydelse för låg- och medelinkomsttagare Alla medborgare som är i produktiv ålder och som har en ekonomisk utkomst bör vara med och betala skatt till våra gemensamma kostnader för skola, vård, omsorg m.m. Det ger en delaktighet och ett delansvar i den offentliga verksamheten. Eftersom inkomsterna och omkostnaderna är mycket olika kan inte alla medborgare betala lika mycket i skatt. Vi kristdemokrater vill belysa värdet av att medborgarna bär en rättvis fördelning av den gemensamma skattebördan, men också värdet av att alla ges största möjliga förutsättningar att leva på sin egen lön. Det kränker den mänskliga integriteten att ena dagen utsättas för ett så högt skatteavdrag på sin lön att man måste stå med mössan i hand och söka bidrag hos stat och kommun. Denna rundgång måste bort. Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. I skattedebatten diskuteras ofta hur många procent av en hundralapp de olika medborgarna får betala beroende på totalinkomsten. Det är ändå ett obestridligt faktum att det är lättare att betala en hög procentsats på varje hundralapp om man har tillgång till många hundralappar! Därför måste inkomstskattens nivåer fastställas med utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarens perspektiv. De mest kännbara inkomstskatterna är kommunalskatten () och egenavgifterna () som drabbar alla inkomsttagare lika oavsett inkomstnivå. Därtill kommer den statliga skatten (+25 %) för alla som tjänar över ca /månad. vill långsiktigt arbeta för lägre inkomstskatter så att alla kan leva på sin egen lön. En sådan modell är samhällsekonomiskt sund därför att medborgarna då söker sig till arbetsmarknaden för att öka sina inkomster och inte till en offentlig bidragsmarknad. En sådan samhällsekonomisk utveckling skulle ge oss mycket större möjligheter att ekonomiskt stödja de medborgare som av olika skäl inte har tillgång till arbete och utkomst. 2.2 Skatternas samhällsekonomiska verkningar Både teoretiskt och empiriskt kan exempel ges på hur skatter snedvrider resursanvändningen och minskar effektiviteten i ekonomin. Skatternas skadlighet för tillväxten beror på hur de tas ut och för vilka ändamål de används. Skatter kan konstrueras så att de ger olika effekter på skattebetalarnas beteende. Ju större det totala skatteuttaget är desto svårare blir det att undvika snedvridande effekter. Ett centralt begrepp i skattedebatten är de s.k. skattekilarna. Innebörden av detta begrepp är att skatter driver in "kilar" mellan den ersättning som en part betalar en annan part för en vara eller tjänst och vad den andra parten får ut ekonomiskt. Exempelvis är arbetsgivarens kostnad för en arbetsinsats 2,5 gånger högre än den lön arbetstagaren får ut netto. Det konsumenten betalar i butiken för en vara överstiger väsentligt den summa säljaren får. Resultatet av detta blir att utbyte av varor och tjänster inte kommer till stånd trots att de skulle vara till gagn för såväl de inblandade parterna som samhällsekonomin i stort. Detta innebär en stor välfärdsförlust. Bristen på ekonomisk tillväxt , som bland annat förklarades av felaktigt utformade skattesystem, ledde fram till att flera skattereformer genomfördes inom OECD-området i syfte att förbättra resursanvändningen. Så skedde även i först i mindre skala 1983 och 1984 och sedan i och med den stora skattereformen 1990. Två uttalade ambitioner med skattereformen 1990 var att främja arbete och sparande. 2.3 Den svenska utvecklingen har fortfarande ett av världens högsta skattetryck, av BNP. Det höga skattetrycket har lett till svag produktivitetsutveckling, låg nivå på nyföretagande och brist på riskvilligt kapital för svenska företag. Skattereformen, tillsammans med en rad strategiska skattesänkningar som genomfördes under fyrklöverregeringen (199194), förbättrade situationen för företagande och sparande. De massiva skattehöjningar som den socialdemokratiska regeringen drivit igenom efter valet går dock i rakt motsatt riktning. Expansionen av de offentliga utgifterna och medförde ett högt och stigande skattetryck. De höga marginalskatterna minskade arbetsutbud och sparande. Företagsbeskattningen motverkade i viktiga avseenden dynamik och utveckling i näringslivet. Kombinationen av en internationell högkonjunktur och devalveringspolitiken gav ett felaktigt intryck av att de ekonomiska problemen var lösta. Under den långvariga högkonjunkturen borde finanspolitiken ha varit stark och statens finanser uppvisat stora överskott. Så var inte fallet. I själva verket hade en "dold" arbetslöshet som var betydligt högre än den redovisade. Avregleringen på kreditmarknaden före skattereformen i kombination med en redan hög inflation ledde till ett drivhusklimat där det blev lönsammare att låna än att spara. Den förda politiken medförde en extremt hög privat konsumtion på konstlad väg. På kort sikt dolde den obalanserna i de offentliga finanserna och de höga skatternas skadliga inverkan på samhällsekonomin genom bland annat onormalt stora momsintäkter. Dessa skevheter ledde till en kraftigt minskad produktion, vilket också medfört en stigande arbetslöshet. Den offentliga sektorns utgifter på grund av arbetslösheten har ökat som inkomsterna minskat. Underskottet i den offentliga sektorn har ökat kraftigt. 3 Mål för en kristdemokratisk skattepolitik 3.1 Varför skatter? Skattepolitikens huvuduppgift är att finansiera offentlig verksamhet. Utifrån de i avsnitt 1 redovisade kristdemokratiska utgångspunkterna för skattepolitiken är den också ett viktigt instrument för att uppnå mål som full sysselsättning, stabil och uthållig tillväxt, rättvis fördelningspolitik, god miljö och hushållning med naturresurser. Skattepolitik får inte bara vara ett sätt att tillföra statskassan inkomster, utan den måste vila på en ideologisk helhetssyn. måste skatterna ha en utformning som gör att de får en bred acceptans och inte leder till skatteundandragande och bristande skattemoral. Skattesystemet måste också vara utformat så att dess negativa effekter på samhällsekonomin blir så små som möjligt. 3.2 Målkonflikter ska förebyggas Vid utformningen av skattepolitiken kan olika målkonflikter uppstå. Exempelvis kan en skattesänkning för företag te sig orättvis om man höjer t.ex. bensinskatten, något som ska betalas av hushåll med lägre inkomster. Det är viktigt att ha ett mer långsiktigt perspektiv. Man borde fråga om skattesänkningen för företagen kan medföra ökade investeringar och om nya jobb tillkommer, vilket i sin tur genererar nya skatteinkomster och minskade kostnader för arbetslöshet. På innebär det att utrymme skapas för att sänka det totala skattetrycket för alla medborgare. En annan vanlig målkonflikt vid utformningen av skattesystemet är å ena sidan kravet på en rättvis beskattning och å andra sidan kravet på enkelhet, likformighet och begriplighet. Ett högt skattetryck i kombination med krångliga regler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet och urholkar därmed också skattemoralen. Den svarta sektorn beräknas omsätta ca 70 miljarder (70 ) i , ett enormt belopp som därmed undgår beskattning. Undersökningar visar att allt fler medborgare accepterar svartarbete, och fler yngre än äldre. Detta innebär att allt färre ärliga skattebetalare får betala allt mer i skatt. Om samhället skall fungera måste de betala både sin egen, de arbetslösas och svartarbetarnas skatt. Detta blir ohållbart och måste regering och myndigheter gripa in för att dels skapa skattenivåer och system som minskar incitamenten till svartarbete, dels öka kontrollen bland de medborgargrupper som parallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart. En viktig uppgift för kristdemokratisk skattepolitik är att verka för ett skattesystem som är långsiktigt stabilt, är enkelt, främjar en god ekonomisk utveckling och därmed minskar benägenheten till svartarbete och urholkad skattemoral. 3.3 Successivt sänkt skattetryck Det svenska skattetrycket måste sänkas. Skatterna får dock inte sänkas kortsiktigt så att det rubbar den samhällsekonomiska balansen eller leder till problem med finansieringen av en god utbildning, vård och omsorg. Det totala skattetrycket bör inte överstiga av BNP och på måste skatterna sänkas under denna nivå. I samband med en skatteväxling där skatter på arbete växlas mot skatter på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser kan successivt krympande miljöskattebaser på ett naturligt sätt bidra till en sänkning av skattetrycket. Inkomstskatten skall som ett första steg följa skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt på . Det innebär att den statliga inkomstskatten skall vara maximalt . Den så kallade värnskatten skall avvecklas och istället bör grundavdraget vid den statliga beskattningen slopas. Med en fri gränshandel och fri rörlighet av varor, tjänster, personer och kapital är det inte möjligt att hålla en väsentligt högre eller annorlunda skattestruktur än i våra grannländer. Inom Europeiska unionen, EU, pågår ett intensivt arbete med ett nytt system för mervärdesskatt som kan ersätta det nuvarande systemet. Som en första åtgärd har kommissionen föreslagit att ett intervall på mellan ska gälla för skattesatsen för att förhindra att skillnaderna mellan medlemsländerna ökar. Ett nytt system med ursprungsmärkning kräver ett clearingförfarande mellan länderna för att säkerställa de nationella skatteunderlagen. Ytterligare samordningsbehov på mervärdesskatteområdet gäller skatteplikten för guld och skattesatserna för vissa jordbruksvaror med låga skattesatser. Vidare har frågan om en lägre mervärdesskatt på tjänster tagits upp i olika sammanhang. Kommissionen har presenterat en promemoria om harmonisering på skatteområdet. Kravet på enhällighet vid ev. skattebeslut inom EU och den splittrade nationella synen på skattefrågor har gjort det svårt att få till stånd en harmonisering. Aktuella problemområden är bland annat skattekonkurrens mellan medlemsländerna, subsidiaritetsprincipens tillämpning på skatteområdet och risken för att medlemsländerna förlorar sin suveränitet i en allt mer global ekonomi. Vid EU:s senaste regeringskonferens i diskuterades bland annat en övergång till majoritetsbeslut när det gäller skatter/avgifter på miljöområdet. anser att det är ett starkt svenskt intresse att övergå till majoritetsbeslut på detta område, bland annat därför att det skulle förbättra möjligheterna att få till stånd en gemensam minimiskattesats på koldioxidutsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . Eftersom redan har miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. Punktskatter som har harmoniserats inom EU gäller gränshandelsvaror. De grundläggande principerna är att produkterna ska beskattas där de konsumeras och att man skall underlätta rörlighet. De skatter som har harmoniserats är för tobak, olja och alkoholprodukter. De mineraloljor som omfattas av harmoniseringen är de som används som motorbränsle och för uppvärmning. Det finns dock ett 70-tal olika undantag från mineraloljedirektivet. Kommissionen vill tidsbegränsa alla undantagen och införa minimiregler. Punktskatterna i EU:s medlemsländer har harmoniserats i mindre grad än mervärdesskatterna. Olikheterna (dvs. skattesatser utöver miniminivå för de tre huvudgrupperna tobak, olja och alkoholprodukter) beskär i hög grad medlemsländernas skattepolitiska handlingsfrihet. Varje gång en medlemsstat höjer en viss punktskatt måste den beakta att produktion och skatteintäkter riskerar att förloras till grannländer som har en lägre skattesats för samma produkt eller till konkurrerande produkter. I förhandlingen om medlemskap i fick , och en rättighet att ha mer restriktiva regler för införsel av bland annat alkoholdrycker än medlemsstaterna i övrigt. anser att skall hävda ett fortsatt undantag samt att punktskatter på alkohol och tobak ska höjas minst i takt med inflationen. Energibeskattningen ska utformas så att miljöbelastande energislag beskattas hårdast medan introduktionen av miljövänliga och förnybara energislag premieras. En skatteväxling ska eftersträvas där skatten på arbete sänks som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser höjs. Inom EU:s medlemsstater som helhet har den direkta skattesatsen för lönearbetande arbetskraft ökat med ungefär en femtedel medan motsvarande indikator för andra produktionsfaktorer huvud-sakligen energi och kapital minskade med mer än en tiondel. Det innebär att skattebördan har förskjutits mot det mindre rörliga beskattningsunderlaget arbetskraften så att det har varit möjligt att återvinna den skatt som förlorats genom urholkningen av de andra mer rörliga beskattningsunderlagen. Det finns skäl att sänka beskattningen på arbetskraft i syfte att främja sysselsättningen inom medlemsstaterna. Att reducera skattebördan för arbetskraften skulle i viss mån kunna vara självfinansierande. Men för att undvika ökade budgetunderskott har medlemsstaterna genom skatteomstruktureringar prioriterat behovet att finansiera nettokostnaderna av skattereduceringen på arbetskraft, antingen genom utnyttjande av alternativa inkomstkällor eller utgiftsneddragningar. Alternativa beskattningsformer är till exempel nya eller höjda miljö- och energiskatter. har inom EU pågått ett arbete som syftar till gemensamma bestämmelser om koldioxidskatt. Olika förslag har diskuterats . Senast har kommissionen presenterat ett reviderat direktivförslag. Inom ramen för en gemensam beskattningsstruktur skulle varje land fritt få bestämma om skattenivån, med möjlighet att sätta ned denna till noll. Förslaget har diskuterats i rådet . uppmanade rådet kommissionen att komma med ett nytt förslag på hur energi ska beskattas så att det bidrar till att minska utsläppet av koldioxid. driver kravet på att den ska verka för en europeisk miniminivå för koldioxidskatt. 4 En skattepolitik för nya jobb 4.1 Fler jobb i små företag Det är viktigt att får ett mer småföretagsvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företag som har störst möjlighet att expandera genom nyanställningar. ökar främst sin produktivitet genom ökad automatisering. Det är avgörande för vår framtid att små företag kan utvecklas och bli den breda bas av decentraliserade företag som krävs för att vår exportindustri ska kunna fungera i en ökad konkurrens och att det ska gå att leva och försörja sig i hela vårt land. De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sin verksamhet till utlandet, medan de små och medelstora företagen i större utsträckning stannar kvar i med sin verksamhet. 4.1.1 Beskattning av riskvilligt kapital Som ett led i att finansiera den lilla lättnaden i dubbelbeskattningen drev regeringen igenom att det redan begränsade riskkapitalavdraget slopades helt. Denna försämring ville inte vara med om att genomföra. En väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretag behöver en stor andel privata finansiärer. Dessa är vanligtvis mer riskvilliga än andra finansiärer, och de är därför särskilt viktiga med behov av strukturell förnyelse. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta risker vid företagsetableringar, vilka innebär stora investeringsrisker. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretag är av dessa skäl viktiga. Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gälla investeringar upp till en nivå av . Skattereduktion ska medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska vara permanent. Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag. För detta ändamål har avsatt 600 miljoner i sitt budgetalternativ för och 700 miljoner . 4.1.2 Kvittningsrätt vid underskott anser att möjligheten att kvitta underskott i aktiv näringsverksamhet mot inkomst av tjänst av en nystartad näringsverksamhet skall gälla.