mot · GL02U626 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U626av m.fl. (v) IranBrotten mot mnskliga rttigheter i har sedan islamiskarepubliken bildades varit omfattande och grova. Alla brott rinte knda. Mrkertalet r stort. Regimens offer kan rknas i10 000-tals mrdade och frsvunna. Frfljelse, mord ochtrakasserier av enskilda, mot iranska regimen oppositionella,mnniskor har gt rum runt om i vrlden, frmst motmedlemmar ur iranska motstndsorganisationer.10 000-tals oppositionella sitter i fngelse. Anklagelserna har ofta varitabsurda och bisarra. Straffen fr lindriga frseelser mot mullornas pbud harvarit hrda och brutala. Srskilt r har bestraffningen av kvinnor varit. Helasamhllet har prglats av diktaturens primitiva kvinnosyn och kvinno-frtryck.Detta var en del av den beskrivning av som gavs vid en interpella-tionsdebatt i , dr representanter fr flerapartier deltog. Det fanns d inga partiskiljande uppfattningar nr det glldebedmningen av situationen i Iran.Utrikesminister , som svarade p interpellationen,instmde i den bedmningen.Man har p papperet ett formellt demokratiskt system i . Men samtidigthar man inrttat ett srskilt vktarrd som faststller om de kandidater somnominerats kan anses vara rttrogna muslimer. Kan de inte godknnas avrdet ogiltigfrklaras nomineringen. Om en av kandidaterna vinner ettmandat, men av vktarrdet frklaras olmplig, frlorar han sitt mandat, oav-sett hur mnga rster han ftt. Detta vktarrd har inte varit en formsak. Dethar gjort bruk av sin makt. Genom att instifta vktarrdet avskaffade mandemokratin i samma gonblick som man lt infra den. Opposition r ipraktiken frbjuden. De flesta oppositionella rrelser betraktade det senasteparlamentsvalet som odemokratiskt och uppmanade till bojkott av det.Den iranska regimen har vid flera tillfllen ftt hrd kritik av detinternationella samfundet fr sina krnkningar av de mnskliga rttigheterna.Enligt Amnesty International och Human Rights Watch har landet ett mycketstort antal politiska fngar med lnga fngelsestraff utmtta efter summariskarttegngar. Mnga hlls fngslade utan rttegng.Frfljelserna av intellektuella r omfattande. Frfattare har mrdats ochfngslats. Av de fngslade och frsvunna r och de mest knda fallen. Regimen har frtalat, beljugit och smutskastatdem som man utsatt dem fr svl psykisk som fysisk tortyr.Frtrycket har dock inte begrnsat sig till en mindre grupp intellektuella.Det drabbar hela folket. Vren 1997 demonstrerade en stor grupp olje-arbetare utanfr i mot dliga arbets-frhllanden och lga lner. Omkring 600 av dem arresterades ochfngslades. Drefter lt regimen arrestera ett stort antal personer i andrastder som kunde misstnkas vara fackligt aktiva. Ngon freningsfrihetexisterar inte. Ngra av de arresterade oljearbetarna dog sedermera av dentortyr de utsatts fr av regimen.Slutligen fastslog i vras FN:s specielle emissarie fr , professorMaurice Capithorne, att situationen nr det gller mnskliga rttigheter ilandet allvarligt frsmrats.Vren 1997 fastslog ven EU:s ministerrd att situationen i frsmratsoch att man borde vervga att anvnda andra metoder n den kritiskadialogen fr att kunna pverka lget i frga om mnskliga rttigheter i Iran.Detta stllningstagande motiverades bland annat med domen i den s.k.Mykonosrttegngen i , av vilken det framgick att svl Iransdvarande president som landets andlige ledare deltagiti planeringen av ett attentat mot medlemmar av den iranska grenen avKurdistans , med dess ledare i spetsen. Ett annatinternationellt uppmrksammat mord intrffade i Istambul dZahra Rajabi och , medlemmar av Nationellamotstndsrdet (NCR), mrdades.Det normala fr diktaturer r att de sker dlja eller bagatellisera sinafrbrytelser. Den iranska regimen har gtt till vga p annat stt. Brotten motde mnskliga rttigheterna och de demokratiska principerna har rttfrdigatsmed hnvisning till religionen, till islam. Men bakom orden dljer sigmaktbegr. I sin maktutvning tycks de styrande mullorna ha blivit alltmerprinciplsa och korrupta.I den kritiska dialogen mellan EU och den iranska regeringen slog regimendvrat till. Som ett led i vrt gemensamma arbete bildades i samband meden interpellationsdebatt i p vren 1997 Kommittn fr mnskligarttigheter och demokrati i med representanter fr samtligariksdagspartier.Utrikesminister frklarade sjlv i vrensinterpellationsdebatt:Det som heter kritisk dialog r inget hokus-pokus, utan det r just en kanalfr att framfra vra sikter. Hr har vi mnga tillfllen att tala med deniranska regimen, bde bilateralt, genom EU och ocks i FN-sammanhang.Problemet r att det inte ger resultat. De positiva resultaten har uteblivit ...Vidare frklarade utrikesministern:Vi mste se p den kritiska dialogen p ett sjlvkritiskt stt. Ger denresultat?Finns det andra metoder som r bttre? Jag utesluter inte ngra av de andrametoderna som nmnts hr, men nr vi sedan kommer till skott och skallstadkomma frndringar mste metoderna fungera s att de faktiskt gerresultat.Vi vet att ekonomiska sanktioner r ett tveeggat vapen. Dethar vi bland annat sett i fallet . Vad kunde grasom enskilt land och som medlem av EU och i FN och dessskerhetsrd - ansg man vid interpellationsdebatten vren1997 - var att verka fr att man avsevrt skrpte tonen i denkritiska dialogen.Vi ansg att man med vissa politiska, ekonomiska och diplomatiskapunkttgrder kunde understryka vad man muntligt och skriftligt uttryckt iden kritiska dialogen. En sdan punkttgrd kunde fr vid-kommande t. ex. vara att man avbrt den flyglinje som 1996 upprttadesmellan och Teheran.Vad det handlade om var att stta kraft bakom orden mot den iranskapolitiska diktaturen.Slutligen skall understrykas att de sanktionstgrder vi freslr har tillsyfte att bryta den ohrsamhet som knnetecknat den iranskaregeringen.Har det skett ngonfrndring av lget i ?I vras hlls presidentval i . Det iranska parlamentetsmycket konservative och starkt fundamentalistiske talmanNathek ansgs som given segrare. Valet var ingalundangot demokratiskt val. Mnga partier r frbjudna i ochngot verkligt partivsende i den mening vi i Europafrestller oss finns inte. Av ver 200 kandidater som stlldeupp i presidentvalet var det endast fyra som blev godkndaav det s.k. vktarrdet. Bland de fyra fanns det tv somansgs ha ngon chans att komma i frga om det blev enandra valomgng - Nathek , som r mycketkonservativt fundamentalistiskt sinnad, och ayatollaKhatemi, som hade rykte om sig att vara mer liberal nvriga kandidater.Den allmnna meningen var att det knappast skulle behvas ngon andravalomgng. Nathek skulle vinna en storseger redan i frsta valom-gngen. Khatemi hade inga resurser att driva en effektiv valkampanj. TV,radio och tidningar predikade unisont till Nooris frmn.Men s intrffade det mrkliga att det var Khatemi som vann stort och fickver av rsterna redan i frsta valomgngen. Valdeltagandet vardessutom osedvanligt hgt. Detta valresultat var fullstndigt ovntat.Mnga av oppositionens organisationer i exil hade manat till bojkott avvalet. En maning som uppenbarligen inte hrsammades av folket, om huvud taget ndde fram.Hur skall denna valseger fr Khatemi tolkas?Den enda rimliga tolkningen torde vara att det iranska folket ansg attingenting kan vara smre n det vi har . Vad som helst r bttre n detta.Folket tog chansen att visa sitt missnje med regimen.Genom att rsta p Khatemi understrk man att man mste bort frn detfundamentalistiska prstvlde som dagligdags attackerar, frnedrar och fr-trycker det egna folket. Man mste bort frn en regim som inte kunde sktalandets ekonomi och som genom sina terrorgrupper inom och utom landetskmde ut den iranska nationen infr hela vrlden.Valet var ett protestval. Man ville bort frn den nuvarande regimen.Flera organisationer i exil hade manat till bojkott av presidentvalet. Menfolket tog i stllet chansen att uttrycka sitt missnje med regimen p annatstt.Valet av mottogs i med en entusiasm som sannoliktgivit upphov till bde en mer frstrkt lngtan till frndringar och till katsjlvfrtroende hos breda lager inom det iranska folket. Om valutgngen rden sten som kan f lavinen att rulla terstr nnu att se. F konkretafrndringar har gt rum mer n att presidenten tillsatt en nyregering.Vicepresident har utsetts. Det befarades att Khatemi skulle f svrt att figenom sin ministerlista i parlamentet. Mer extremt fundamentalistiskakrafter har dock frklarat att de avsg att "stdja och hjlpa" Khatemi i hansarbete som president fr den islamiska republiken, vilket kan tolkas som attde avsg att motarbeta frndringar. Khatemi lyckades dock f sin viljaigenom nr det gllde regeringens sammansttning. En kvinnlig vice-president har utsetts liksom en kvinnlig vice kulturminister - ngot som hadevarit otnkbart under Rafsanjanis tid vid makten. Nr detta skrivs har endiskussion brjat kring ett frslag om att tillta dans och musik. Ngot somtidigare inte varit mjligt att diskutera.Nr det gller de mnskliga rttigheterna har i skrivande stund nnu barasm frndringar kunnat avlsas. Om man fr vriga vrlden avser att visaatt man brjat lgga om den politiska kursen r det p de mnskligarttigheternas omrde man i handling tydligt kan visa fr vrlden vart man rp vg.Den iranska regimen har psttt att det inte finns ngra politiska fngar iregimens fngelser utan bara "militanta kontrarevolutionrer" och narkotika-smugglare. Deras antal sgs uppg till 110 000 men det anges inte hur mngadet finns insprrade av vardera kategorin.S sent som avrttades flera iranska politiska fngar bland annatfr att de genom en hungerstrejk krvde frbttrade villkor. S sent som barangra veckor fre Khatemis makttilltrde uppvisade regimen klara prov singamla brutalitet och omnsklighet.Frutom avrttningar i fngelserna har frfattarna samt en radpolitiskt och religist oliktnkande avlidit under mystiska omstndigheter.Nr det gller dessa iranska frfattare, vilka dtt under minst sagt oklaraomstndigheter, mste deras de och omstndigheterna kring deras ddgranskas av andra n de iranska myndigheterna, exempelvis av representanterfr ngon samvetsgrann och opartisk organisation som AmnestyInternational, Human Rights Watch eller Rda Korset.De senaste mnaderna har den islamiska regimen avrttat oliktnkande ilandet. Man har utsatt de politiska fngarna fr tortyr och avrttatdem.Under sommaren har bl.a. fljande avrttningar gt rum:Juni 97: Tre medlemmar av Folkets Fedajan (minoritet) - MeherdadIsfahani, och - avrttades.27 juni 97: Medlemmen av Arbetarnas revolutionra organisation (RaheKaregar) , 23 r, avrttades.29 juni 97: I protest mot det inhumana situationen i fngelserna strejkarmnga politiska fngar i fngelserna runt om i landet i Shiraz, ,och Tabriz enligt Folkets Fedajan (majoritet).5 juli 97: Enligt Freningen fr frsvar av de iranska politiska fngarna iKln har den politiska hungerstrejken i fngelset i Tabriz lett till att tvmedlemmar av , och , samt tvmedlemmar av Folkets Fedajan (minoritet), Reza Dadashi och MeherdadVosogi, dtt.23 juli 97: Studenten , 26 r, medlem i Folkets Fedajan(minoritet) dog under den politiska hungerstrejken som genomfrdes iprotest mot situationen i fngelset i Ahvaz.Juli 97: Enligt Iranska invandrar- och flyktingrdet har tillsammans med sex andra politiska fngar i fngelset i Isfahan.Augusti 97: Regimen r rdd fr fortsatta oroligheter och den politiskahungerstrejken i fngelserna och flyttar runt fngarna mellan olika fngelser.Fyra politiska fngar -Reza (minoritet), Mina NamaziFolkets Fedajan (minoritet), (Rahe Karegar) och MasomeBehtash (Kommunistiska unionen) - har flyttats frn fngelset i Shiraz ochplacerats i isoleringsceller hos skerhetspolisen i 97: efter det att den nye presidenten tilltrttsin nya post avrttades , 68 r, anklagad fr att ha hjlpt engrupp att frska genomfra en militrkupp 1981 samt fr att ha gjort en resatill Israel.Enligt Radio har den iranska regimen avrttat ytterligare 30fngar anklagade fr narkotikahandel och andra brott. Dessa avrttningar harvarit offentliga. De har hngts p olika platser runt om i landet.Vidare har den iranska nyhetsbyrn () SIVISH meddelat att enfnge under ngon av efter tv r i fngelseavrttades fr spioneri fr rkning.President utfstelser har ingivit hopp och skapatfrvntningar. Likafullt r inte hans politiska linjeallenardande. Hans framgng i valet r inte en definitiv ellerslutlig seger fr en mer "liberal" politik. Vid sidan avregeringen finns flera maktcentra i det iranska samhlletvilka behrskas av den andlige ledaren och hansanhngare eller till den tidigare presidenten r i sin egenskap av religis, andlig och ideologiskledare fr landet ocks den som har makten ver militren,bde pasdaran och den reguljra armn. Nr Khatemi vannvalet inrttades nnu ett nytt maktcentrum som skulle kunnabeskrivas som en motvikt mot regeringen, vars namn rpraktiskt taget omjligt att verstta till svenska. Det heterRdet fr insiktsfullhet och lmplighet. I detta ingr frutompresident , den tidigare presidenten ,parlamentets talman och en rad konservativapersoner. Just denna konstellation av flera olika maktcentragr den framtida utvecklingen mycket svrbedmd. Ett remellertid skert: Det r inte alls skert att utvecklingen i ochmed valet av Khatemi till president kommer att bli s positivi framtiden som det ofta framstlls i medierna.Frndringar har proklamerats, frvntningar har uppsttt. Sannoliktkommer starka spnningar att uppst mellan de styrande om dessa inte rgrundlggande verens. Skulle de, trots de hoppingivande proklamationerna,i grunden vara verens om status quo kommer motsttningarna mellan destyrande och folket att frdjupas.Ett tecken p att det frhller sig p detta stt r fallet MohammedSchanechi, en 70-rig man, sedan lnge bosatt i , vars tre barnavrttades under shahens och under den islamistiska regimens tid. Schanechiville resa hem fr att bevista en begravning i hemlandet. Han fick garantierfrn iranska ambassaden i att det inte frelg ngra risker fr honom attresa hem. fick han ocks en inbjudan till den nye presidentenKhatemis installation. Schanechi reste, arresterades pflygplatsen, fngslades och misshandlades i , varefter han sndestillbaka till utan att vare sig ha bevistat installationsceremoni ellerbegravning.Skerhet fr iranier i exilIran leds ven av en regim som frfljer politiskt ochreligist oliktnkande. Det r brottsligt att hysa andra tankareller yttra andra sikter n de som regimen godknt. Straffenr mycket hrda. Oppositionella ddas svl i hemlandet somi exil. Detta framkom tydligt under Mykonosrttegngen. Atttill utvisa politiskt eller religist oliktnkande r attutstta dem fr stora risker. Blotta misstanken om att denutvisade kan vara politiskt oppositionell eller hyser en annantro innebr livsfara fr honom eller henne. En sdanmnniska blir om hon inte avrttas - utan domoch rannsakan eller eventuellt med dom och rannsakan i ettrttsmaskineri som prglas av den strsta nyckfullhet -likafullt i praktiken betraktad som fredls. Han eller hon kanutsttas fr trakasserier och frfljelser som frr eller senarekan leda till dden. Svenska myndigheter mste drfr varaytterst varsamma nr det gller utvisningar till , vilkethittills inte alltid varit fallet.AvslutningDet r svrt att gra ngra frutsgelser om utvecklingen iIran. Ett r dock skert: Khatemis utfstelser i valet vcktefolkets frvntningar. Dessa gjorde att man sknkte honomsitt std, trots att han med kraft motarbetades av landets allamedier.Det r dock omjligt att avgra om han kommer att kunna hlla fast vidsina utfstelser eller om han tvingas att svika dem. ven Rafsanjaniframstlldes i brjan som en "liberal" islamisk ledare. Praktiken visade sedanngot annat.Den islamiska republiken har, om man upphr med brotten mot mnskligarttigheter och pbrjar en utveckling i riktning mot demokrati, mjligheteratt bryta sin isolering och tervinna sin respekt hos det internationellasamfundet. Det r uppenbart att en sdan utveckling skulle ha det iranskafolkets std.Det rcker dock inte med lften. Den iranska regimen mste uppvisakonkreta resultat i denna riktning genom att frige alla fngslade frfattareoch kulturarbetare, genom att frige politiska fngar och fackliga ledare ochfackligt aktiva samt genom att infra yttrande- och tryckfrihet samt andrademokratiska rttigheter.Faraj har suttit fngslad . Regimen har p allatnkbara stt frskt att fabricera bevis mot honom fr att kunna stllahonom infr rtta och dma honom ett mycket hrt straff - sannoliktddsstraff.Den 18 september meddelades dock att hade stllts infrrtta och dmts till ett rs fngelse, varav han redan avtjnat mer n etthalvr i vntan p rttegng. Den enda anklagelsepunkt man kunde finna vidrttegngen, fr vilken han kunde fllas var att han skulle ha "frtalat deniranska staten" - dvs. egentligen inte gjort annat n utnyttjat sin demokra-tiska och mnskliga rtt till yttrandefrihet.Med den kunskap vi har om rttsvsendet i och om att det oftafrekommer utomrttsliga avrttningar r dock inte affren avslutadi och med domen mot honom. Vi anser att de ambassadrer som lmnadeIran efter domen i Mykonosrttegngen inte skall tervnda frrn FarajSarkoohi och , som hamnade i fngelse medSarkoohi, bevisligen och konkret har full rrelsefrihet. Med full rrelsefrihetmenar vi d att de ocks skall terf sina pass och kunna utnyttja sin rtt attkunna resa vart de vill, ocks utomlands, fr att terse familjer och vnnerfrn vilka de av de iranska myndigheterna p ett nesligt stt avskiljts.Sverige mste slunda inom EU driva detta krav som ett viktigt led i denkritiska dialogen med Iran.Vi menar att den kritiska dialogen i lika hg grad mste best i konkretahandlingar som i samtal. Detta krav p full rrelsefrihet och skerhet r enhandling som kan kombineras med den allmnna kritik vi har av brotten motmnskliga rttigheter i Iran.Vi vill ocks understryka att de krav som vi stllt nr det gller FarajSarkoohi i lika hg grad gller hans kvinnliga kollega , somfngslades med honom. Nr det gller hennes fall har mediernavrlden ver inte uppmrksammat hennes situation i lika hg grad somSarkoohis. Hennes fall r minst lika upprrande som . Som kollegaoch vn till familjen drogs hon in i myndigheternas sjaskiga spelnr dessa skte fabricera "bevis" mot henne och och anklaga dembda fr ktenskapsbrott. har fllts fr "frtal av den iranskastaten" och inte fr ktenskapsbrott. Hon borde drfr rimligen automatisktg fri. Men nnu vet ingen vad som hnt med henne.EU mste fortsttningsvis driva hennes fall lika hrt som fr hennes skull br inte EU-lndernas ambassadrer tervnda frrnven hon tnjuter full rrelsefrihet och skerhet. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den br anta en skarpare ton i den kritiskadialogen med den iranska regimen,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om politiska, diplomatiska och ekonomiska punkttgrder som en delav den kritiska dialogen, exempelvis ett avbrytande av den upprttadeflyglinjen ,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att regeringen mste verka n mer aktivt fr att ,och andra kulturarbetare i fr full rrelsefrihet ochskerhet,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att skall verka fr att EU:s ambassadrer som ett led i denkritiska dialogen inte skall tervnda till frrn ochParvin terftt full rrelsefrihet och skerhet,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i olika internationella organ skallverka fr att omstndigheterna kring flera frfattares (bl.a. ,, Gafar Husini, Golamhusin , ) samt enrad politiskt och religist oliktnkande mnniskors dd nrmare granskas aven opartisk humanitr organisation,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att fortfarande r en riskfylld plats fr politisktoppositionellaoch religist oliktnkande, varfr alla utvisningar av mnniskor som flyttfrn av politiska och religisa skl torde upphra.1