mot · GL02A310 · 1997-10-06 00:00:00 — Både FN och EU lägger nu stor vikt vid att följa upp konferensen medan den inte ens tagit fram ett program för vilka av de 361 paragraferna i handlingsplanen som återstår att genomföra i och hur detta ska ske. I ingressen till slutdokumentet från kvinnokonferensen slås det fast att det är regeringens ansvar att se till att konferensens beslut genomförs i landet. Det räcker inte med att verka internationellt för att andra regeringar ska ta sitt ansvar i sina respektive länder. har i en separat motion lagt fram förslag till konkreta åtgärder för kvinnor och jämställdhet. Regeringens redovisning i bilaga 1 till utgiftsområdet visar att kvinnor tjänar mindre än män på alla nivåer oavsett vilken bransch man arbetar i. Lönegapet har i princip varit ; i någon bransch har det minskat i andra har det ökat. Det är viktigt att komma till rätta med lönediskriminering p.g.a. kön. I det arbetet har JämO en central roll. anser att JämO ska tillföras medel för ytterligare fyra handläggar- och två assistenttjänster. Behovet täcks av . föreslår att JämOs instruktion ändras så att det klart framgår att en avdelning uteslutande ska arbeta med lönefrågor. menar att JämOs anslag för ska beräknas till 16 943 tkr. 5.9 Staten som arbetsgivare har tidigare motionerat om behovet av en ny statlig personalpolitik som tydliggör personalansvarets innebörd och omfattning. Regeringen avser nu att ställa ökade krav på myndigheterna att driva sin arbetsgivarpolitik så att kompetensförsörjning säkerställs och att rörligheten bland de anställda, framför allt chefer, förbättras. menar att det finns ytterligare områden som måste utvecklas inom ramen för ett handlingsprogram för den statliga personalpolitiken. Det handlar om rekryteringsförfarandet, arbetsmiljöarbetet och rehabiliteringsfrågor. 5.9.1 Jämställdhet och rättvisa löner Den statliga sektorn är könsuppdelad. Det gäller olika villkor för kvinnor och män i fråga om lön och position. Ett exempel är att av alla administratörer är kvinnor, medan chefsyrket i stort är vikt för män. Staten har ett ansvar för att driva sin arbetsgivarpolitik så att den starkt traditionella könsuppdelningen bryts. kvarstår en lönediskriminering p.g.a. kön inom den statliga verksamheten. Trots likvärdiga arbeten tjänar kvinnor mindre än män. Detta är fullständigt oacceptabelt. Det måste åligga att i sin lönepolitik aktivt motverka löneskillnader p.g.a. kön och att ange en tidsplan för när dessa ska avskaffas. Arbetet med att motverka lönediskriminering ska utvärderas . har motionerat om en begränsning av de statliga chefslönerna. Vi avser då både myndighetschefer och chefer i statliga bolag. Vi menar att det ska införas ett lönetak i statlig verksamhet som motsvarar lönen för landets statsminister, /månaden. När det gäller chefer i statliga bolag så finns det riktlinjer . De anger att löner och övriga förmåner ska vara konkurrenskraftiga. Företagsledare i bolag som ägs av staten ska dock inte vara löneledande i jämförelse med motsvarande bolag. anser att det inte finns någon anledning att försöka hänga med näringslivets fantasilöner. Dessa omotiverade höga löner undergräver förtroendet för myndigheter och statliga bolag men också för de politiker som ena dagen talar om återhållsam lönebildning för att i nästa stund bevilja chefer månadslöner på . Det är heller inte meningsfullt att hävda att statliga chefer har ett mer ansvarsfullt arbete eller en mer krävande uppgift än landets statsminister. Dagens höga löner motiveras med att chefer på en viss nivå inte omfattas av trygghetslagarna utan utses med ett visstidsförordnande. Sedan kompenseras man en gång till med orimligt förmånliga pensionsavtal och avgångsvederlag som i extremfallet innefattat för en chef i ett statligt bolag. Det är dags att införa strikta och tydliga regler för de pensionsavtal och avgångsvederlag som träffas med chefer i statlig verksamhet. finns olika riktlinjer för myndighetschefer respektive chefer i statliga bolag. menar att samma villkor ska gälla. En statlig chef som inte erbjuds nytt förordnande ska ha rätt till en ersättning som motsvarar lönen i anställningen efter det att förordnandet gått ut. Ersättningen ska vara avräkningsbar mot inkomster av anställning eller annat förvärvsarbetet Enligt vår mening bör dessa regler införas dels i det statliga handlingsprogrammet för personalpolitik, dels lämnas som instruktion till statliga företrädare i bolagsstyrelser och på bolagsstämmor. I den mån det finns avvikelser i redan träffade avtal ska villkoren så långt möjligt anpassas till de nya reglerna. menar att, vid sidan av nu prioriterade områden, finns det tre centrala frågor som bör lyftas fram inom arbetslivsforskningen. Det handlar om arbetslivets demokratiproblem, om det finansiella ansvaret för åtgärder i arbetslivet och om kriterier för ett könsneutralt arbetsvärderingssystem. Mellan 150 000 och 200 000 människor i vårt land har fibromyalgi. Flertalet av dessa är kvinnor. Kunskapen om sjukdomen är relativt liten. Enligt Reumatikerförbundets studie betalar ersättning för 17, 5 miljoner arbetsdagar för gruppen fibromyalgisjuka. föreslår att det anslås för att forska kring denna sjukdom. I en separat arbetsmiljömotion har tagit upp frågan om elöverkänslighet. Vi har i den motionen bl.a. pekat på behovet av att bredda och fördjupa forskningen kring elallergi, dess orsaker och verkningar. avsätter till detta ändamål. menar att anslaget till forskning och utveckling inom arbetslivsområdet ska beräknas till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av sysselsättningspolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av arbetsmarknadspolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden som ett fjärde mål för , att beslutar att ge RRV i uppdrag att utvärdera jämställdhetseffekterna av de yrkesuppdelade arbetsförmedlingarna i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffa volymkravet för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, att avslår regeringens förslag om finansieringsbidrag om vid arbetsplatsintroduktion för vissa grupper i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar avskaffa detaljregler för API och individuellt anställningsstöd i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att nivån för vikariats- och utbildningsstöd återställs till den som gällde före i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om successiv utmönstring av OTA och s.k. resursarbeten, att för anvisar till riktade åtgärder för kvinnor i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar överföra 1 från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 14 A 2-anslaget i enlighet med vad som anförts i motionen, att till otraditionella åtgärder för anvisar ett extra utrymme om i enlighet med vad som anförts i motionen, att till ökad volym av anställningsstöd och olika utbildningssatsningar för anvisar i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för IT-satsningen, att beslutar om höjda utbildningsbidrag i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa möjlighet att projektanställa handledare för datortek, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av ett system med obligatoriska praktikplatser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för ungdomssatsning, att anvisar 1 för till höjt utbildnings- och utvecklingsbidrag i enlighet med vad som anförts i motionen, att till A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för anvisar 4 utöver vad regeringen föreslagit eller således 25 , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett fondsystem för kompetensutveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avsätta 2 i form av skatteavdrag för att finansiera systemet med framtidsfonder, att beslutar att den högsta lönebidragsdelen skall vara i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett särskilt rekryteringsstöd vid lönebidragsanställningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om säkrandet av en viss lönebidragsvolym för , att beslutar att lönebidragstaket skall följa löneutvecklingen i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att lönebidragsbeloppet skall anges i procent och att bidraget skall kunna ändras i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsbiträde och lönebidrag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lönebidragsförordningen, att till A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således 7 , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att utveckla kvaliteten i verksamhet, att till B 6 Bidrag till för anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således 4 , att till C 1 för anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att motverka löneskillnader på grund av kön inom den statliga verksamheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om chefslöner, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avgångsvederlag, att till B 2 för anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således , att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning: Särskilda åtgärder för arbetshandikappade