mot · GL02Fi205 · 1997-10-06 00:00:00 — Oavsett mne och inriktning gller att den enskilde mste tillgna sigen strre frmga att utveckla kunnandet till produktivt arbete som andramnniskor av egna pengar r beredda att betala fr. En sdan merentreprenriell syn p kunskapsuppbyggnaden r giltig inte bara frteknologer och ekonomer utan mste i lika hg grad bli det fr t.ex.humanister och kulturvetare.Skolan r i betydande grad en egen vrld, med invanda vrderingaroch traditioner. Denna egna vrld mter nu en omgivning med stark dynamikoch snabbt frnderliga villkor. Kunskapskraven kar liksom behovet av attlra hela livet.Den monopolistiska och likformiga struktur, som den svenska skolan avhvd har, stmmer dligt in p den nya tidens krav. Resultatet blir att viktigautbildningsbehov identifieras fr sent. Nr allt skall vara lika blir ingentingriktigt bra.I princip gller detsamma om den hgre utbildningen som gller omskolan. Dr drivs utvecklingen med srskild mlmedvetenhet i fel riktning.Centraliseringen tilltar nr den i stllet borde trngas tillbaka.Inom svl utbildningen som forskningen behvs det stor bredd iinsatserna. Alla mste vara delaktiga, p sina villkor, i det s.k.kunskapssamhllet. Men drtill krvs det att frmr utvecklavrldsunika miljer fr det allra mest avancerade kunnandet. Det sker ialltfr liten utstrckning. Den svenska exportens kunskap- och teknikinnehllhar fallit i relativa termer. Till detta bidrar svl en nrmast dogmatiskstatligforskningspolitik som den hga beskattningen av hgt kvalificerad personal.Det borde inte ligga i ngons intresse att gra det svenska arbetsklimatet sogstvnligt att vrdefull kompetens sker sig ut ur landet. NrSocialdemokraterna med ett flagrant lftesbrott behller halva vrnskatten rdet naturligtvis moraliskt ofrsvarligt. Men det r dessutom illa i frhllandetill varje ambition att gra till ett vxande samhlle dr alla frarbeta.Unika miljer r betydelsefulla av flera skl. Det viktigaste r att Sverigep s stt kan bli internationellt konkurrenskraftigt fr utlndska och svenskafretagsetableringar. Avancerade fretag kan inte verka i ett oavanceratklimat.Spetskunnande r emellertid ocks avgrande fr att vrt land skall vara enintressant partner i vetenskapligt och industriellt samarbete. Man mste hangot att ge om man skall kunna ha frhoppningar om att f.4.5 Arbetsmarknad och lnebildningI en mer dynamisk vrldsekonomi blir arbetsmarknadens karaktrannorlunda n i det gamla industrisamhllet. Frutsebarheten ochenhetligheten blir mindre, variationerna strre. Den enskildes trygghetkommer i hgre grad n genom skyddslagstiftning att ligga i frmganatt ta sig an olikartade utmaningar. Utbildningsmjligheter r i dettasammanhang ett viktigt medel.Sveriges arbetsmarknad, liksom tskilliga av de sociala trygghetssystemen,r uppbyggd p det utgende industrisamhllets strukturer. Denarbetsrttslagstiftning, som kom att frstrka de gamlakollektivavtalens allomfattande karaktr har utvecklats till ett direkt hindermot tillvxt och nyanstllningar. Sammantaget blir arbetsmarknaden fr stelfr att ge utrymme fr all den improvisation som fretagande innebr.Det r naturligtvis inte mjligt att exakt ange vilken betydelse arbetsrttenhar fr sysselsttningen. Att den har betydelse r emellertid tveklst.Fretagarna uppfattar hindren fr nyanstllningar som omfattande. Riskernaupplevs som strre n den mjliga vinsten. Sjuklneansvaret under en helmnad har lagt sten p brda.Frn politisk horisont kan man gilla eller ogilla en sdan bedmning.Oavsett vilket, ligger det utanfr politikens rckvidd att f fretagare attgraannat n det de anser sig kunna ta ansvar fr. Vill man att sysselsttningenskall ka mste man allts frska frst hur politiska - och fackliga -beteenden pverkar fretagarnas engagemang och expansionsvilja.Det r allmnt accepterat att lnebildningen i fungerar dligt. Enutredning skall p regeringens uppdrag presentera frslag till frndringarhsten 1998. Fokus i de hittillsvarande diskussionerna har varit sjlvafrhandlingssystemet och dess tendens att driva fram fr hga generellalnekningar. Lnekningar lggs till lnekningar. Modellen med flerafrhandlingsniver staplade p varandra har haft en sdan effekt.Minst lika betydelsefull som sjlva lneningstakten r emellertid denbristande flexibiliteten i lnebildningen. En angelgen individualisering avlnesttningen motverkas av ett frhandlingssystem som bygger p att allaskall betalas lika. Bl.a. ungdomars svrigheter att komma in parbetsmarknaden sammanhnger med detta. har rekordhgaingngslner jmfrt med andra lnder. I r ingngslnen ofta 80procent av normallnen jmfrt med t.ex. i USA.Att flexibiliteten r s lg sammanhnger med det kollektivavtalssystemSverige har. Den anstlldes rtt r genom lag verfrd till fackligaorganisationer som den enskilde i praktiken inte kan stta sig ver.Kollektivavtalsmodellen kunde mjligen sgas fungera i ett samhlleprglat av industriell massproduktion, men passar inte alls p denarbetsmarknad som bryter fram. Nr den anbefallda avtalsmodellen intelngre fungerar blir effekten dessvrre att nyanstllningarna blir frre.En alternativ utveckling r att nyanstllningar visserligen sker, menutanfr alla regler. I detta scenario delas den svenska arbetsmarknaden i enminskande del, prglad av det utgende samhllets regelsystem, och i enannan del utan ngra regler alls. Det r frunderligt att en sdan utvecklinginte alls frefaller bekymra de fackliga och politiska intressen som ser enreformering av arbetsrtt och avtalsformer som ett grundskott motciviliserade relationer p arbetsmarknaden.Den mest avgrande lnebildningsfrgan har emellertid ingenting medfrhandlingssystemet att gra utan r egentligen ett skatteproblem. Ingetfrhandlingssystem i vrlden kan fungera nr det utrymmeproduktivitetskningen skapar tas i ansprk av allt hgre skatter. Fr denenskilde blir den viktigaste konsekvensen att lnekningar, som skulle varamjliga om skatterna var lgre och tillvxten hgre, nu uteblir.Lnekningsutrymmet blir nnu mindre om det dessutom skall urholkas aven generell arbetstidsfrkortning. Ngon sdan finns det enligt gjordaunderskningar inte ngot brett std fr. Trots detta skall den uppenbarligengenomfras. Gr det inte frhandlingsvgen har lagstiftning redan utlovats.Bortsett frn att enskilda lntagare genom en kollektiv arbetstids-frkortning frntas rtten till bttre ersttning fr sitt arbete undergrverarbetsdelningen mjligheter att vxa. Delning av jobben skapar intehgre vlstnd, utan utgr den obotfrdiges urskt fr bristande konstruktivhandlingsfrmga.5 Det socialdemokratiska alternativetSocialdemokraternas stt att mta utmaningar prglas knappastav den nyfikenhet och frndringsvilja som vrt land nu behver. Partietstillbakadragna och kortsiktiga frhllningsstt frenas med betydande"rrelseinterna" blockeringar, ocks dr tminstone somligasocialdemokrater inser att frnyelse skulle vara gagnelig.En utvrdering av de tre senaste rens politik med avseende p detillvxtambitioner som mste prgla ger bilden av en regering somingenting sett, ingenting hrt och som sagt och gjort fel saker. Ngraexempel:- Skatterna har hjts med . Ungefr hlften avskattehjningarna har direkt drabbat hushllen. Resten kan hnfras tillfretagen.- ndringar i skatteuppbrden har gjort det svrare att bedrivafretagsamhet. Skatt kan numera inkrvas innan fretagen i sin tur fttbetalt av sina kunder.- Fretagens ansvar fr de anstlldas sjukersttning har utkats i tv steg.Frndringarna har motverkat nyanstllningar eftersom riskerna blivit frstora.- Arbetsrtten har gjorts mera stel och kollektiv. Frutsttningarna fr merflexibla anstllningsvillkor har drmed gjorts n mer begrnsade.- Konkurrensvillkoren har frsmrats, bl.a. inom skolan. Expansionen avprivata alternativ till den offentliga verksamheten har blivit svagare.- Den statliga forskningsfinansieringen har drastiskt nedrustats. Detinnebr att lngsiktiga mjligheter att klara en hrdinternationell konkurrens urholkats. Den hgre utbildningen harterreglerats.Listan ver tgrder som direkt motverkar fretagande och nya jobb kandessvrre gras mycket lng. Resultatet visar sig ocks i form av enarbetslshet som frefaller permanentad p en niv vl ver tio procent.De senaste mnadernas ngot mer positiva tecken pverkar dessvrre intedetta omdme. En sdan arbetslshet i hgkonjunkturen ppnarfrskrckande perspektiv fr hur det kan komma att g nr konjunkturennyo vnder nedt. Med 1980-talets erfarenheter som utgngspunktskulle arbetslsheten ren kunna komma att stiga tilluppemot 15 procent.I stllet fr konstruktiva insatser fr att skapa frutsttningar fr flerriktiga jobb har Socialdemokraterna satt sin tilltro till arbetsmarknads-tgrder som ofta slutat i nrmast spektakulra misslyckanden.- Enligt lften i 1994 rs valrrelse skulle en socialdemokratisk regeringpressa ner den ppna arbetslsheten till p ett r. I stlletkade denna till 7,8 procent.- RAS, dvs. riktat anstllningsstd, avsg att hjlpa vissa arbetslsa attmed srskilda subventioner komma in p arbetsmarknaden. Utfallet avdetta program blev mindre n hlften jmfrt med regeringensfrhoppningar.- OTA, med vilket menades offentliga, tillflliga arbeten skulle ge ldrearbetslsa "ett vrdigt slut". Inte heller detta program kom i nrheten avregeringens bedmningar av mjliga effekter. Dremot uppfattades det -med rtta - av mnga ldre som en ofrskmdhet.- Ett program med s.k. fr arbetslsa skulle sysselstta 9 000arbetslsa. Det blev i verkligheten hlften.Till listan av arbetsmarknadsphitt lggs nu ocks ett kommunaltuppdrag att sysselstta arbetslsa ungdomar. Ingenting freslsemellertid som skulle kunna ge samma ungdomar ett riktigt arbete. Avtidigare misstag har regeringen uppenbarligen alltjmt ingenting lrt. Ispren av arbetsmarknadspolitiken r det fr vrigt inte svrt att se en nykommunal expansion av bidragsarbete, en s.k. tredje arbetsmarknad somden som vl hamnat dr kommer att ha utomordentligt svrt att ta sig ur.Ad hoc-politiken avsljas naturligtvis av resultaten, men ocks avSocialdemokraternas eget handlande. Det ndras och ndras igen, t sidanoch fram och tillbaka. Genomfrda frndringar, t.ex. av a-kassan, har fljtsav nstan omedelbara nya ndringar. Och nr regeringen ngon gng settljuset - tminstone i princip - har den socialdemokratiska partikongressenslckt det. Det gller t.ex. a-kassans karaktr av omstllningsfrskring, somomintetgrs av frbudet mot en bortre parentes. Bortsett frn politikensfaktiska innehll r sjlva ryckigheten frdande fr fretagare som krverlngsiktighet i de politiska reglerna.Som ett slags grdde p moset har principbeslut fattats om en avvecklingav krnkraften. Beslutet, i frsta fasen riktat mot kraftverket i Barsebck rdet enskilt mest destruktiva Socialdemokraterna gjort under sina r vidmakten.En avveckling av skra och fullt fungerande kraftverk r allvarlig drfr attden gr fretagande dyrare. Drigenom blir jobben frre. Men kanske n merallvarlig r att det vittnar om en brist p rationalitet i det politiskabeslutsfattandet, som Socialdemokraterna inte tidigare hemfallit t.Lngsiktigt undergrvs drmed tilltron till som industri- ochfretagarland och till Socialdemokraterna som ett parti som r berett att stupp fr vlstndets grundlggande vrden.Fretagandet och jobben representerar ett stort socialdemokratisktmisslyckande, sakligt och politiskt. Att partiet inte lngre frefaller frsthurdrivkrafterna fr arbete, trygghet och vlstnd ser ut, r ett skifte avbetydande dimensioner.6 Agenda fr frnyelseSverige mste vlja frnyelsen fr att kunna ta till vara mjligheterna omnytt vlstnd.Frnyelsen handlar inte frst och frmst om enskildheter utan omfrndringar ver ett brett flt. Sammanhangen, liksom kraften ireformarbetet, r avgrande fr om de goda effekterna skall bli tydliga inomrimlig tid.Huvudinslagen i en mer dynamisk politik r vlknda. Mnga frndringarhar ocks prvats i andra lnder, varifrn viktiga erfarenheter kan hmtas.Det gller i synnerhet kampen fr fler riktiga jobb.I det fljande redovisas ngra av de rd som de senaste ren erbjudits densom velat ta del:Konjunkturrdets rapport "Stoppa uttget frnarbetsmarknaden"- snkta ersttningsniver ibidragssystemen- lgre skatt p lga inkomster- offensiv utbildningspolitik- koncentration av AMS-insatserp svrplaceradeLindbeck-kommissionen 1993"...frndringar av institutioneroch spelregler fordras fr enframgngsrik ekonomisk politik...".- hgre krav i skola/hgreutbildningssystem- kad lrarkompetens- lrlingssystem- liberaliseraarbetsmarknadslagstiftningen- snk ersttningsniverna iarbetsmarknadsprogrammen- avskaffa facklig vetortt motentreprenadavtalSNS-NBR - The inTransition - Reforming theSwedish Model 1995 - 97"...many features of the Swedishmodel were not sustainable overthe long run. "".......there is still room for a majorsqueezing of programs beforeSweden will risk endangering itsconquest of poverty. "- the generous Swedishunemployment insurancesystem may be unsuitable foran era of high joblessness- increased wage differencesfor groups with differentqualifications- reduction in spendingprograms can have a doublebenefitExtrarapport tillarbetsmarknadspolitiskakommittn 1995, Blanchflower-Jackman - ".....neither a generousunemployment benefit system noractive labour market policies arean acceptable substitute for a wellfunctioning labour market...."- reduction of replacement ratioto 60%- compulsory unemploymentbenefit saving scheme- exclude youth wages fromcollective agreements- decentralized bargaining- lower job protectionprovisions for the youngLU 95"..... krav p tgrder fr att farbetsmarknaden att fungerabttre. "- utbildningssatsning p lg-utbildade- uppluckring av arbetsrtten- kortare ersttningsperioder- snkta ersttningsniver- stram regeltillmpning- reallneflexibilitet- relativlneflexibilitet- nej till arbetsdelning- nej till offentlig expansionEMU-utredningen "Det r under alla frhllanden -antingen vi deltar i den monetraunionen eller inte - ndvndigt attreformera arbetsmarknaden s attarbetslsheten kan reduceras. "- Klarsprk omarbetslshet 1996"Enstaka tgrder har fga utsikttill framgng"- liberalisera arbetsrtt ochlnebildning- lgre skatt p arbete- minskade bidrag- satsa p utbildning- skapa frutsttningar fr rr-lighetOECD:s Sverigerapport -1997"Extensive scope for improvinglabour market mobility"- increased aggregate wagefleixibility- increased relative wageflexibility- reforms to tax and transferschemes, to lowerreservations wages, encouragejob search, work effort- redirection of resources forALMP (labour marketpolicy), long term joblessness,school-to-work transition- alleviation of governmentregulation; employmentprotection, working timeflexibility- more competition in servicemarkets28 recept mot arbetslsheten,SNS, "...inte ngon hvdar attarbetsmarknadspolitiken ensamskall kunna terstlla den fullasysselsttningen".- strngare konfliktregler- hgre egenavgifter till A-kassan- kortare sjuklneperiod- decentraliserade lnefrhand-lingar- tidsbegrnsad arbetslshetser-sttning- lgre ungdomslner- decentraliserat frhandladearbetstider- undvik frtidspensioneringArbetarrrelsens ekonomiskard, Tretton inlgg omarbetslshet, 1997"...det behvs bdeefterfrgestimulans ochstrukturfrndringar parbetsmarknaden. "- lgre ingngslner fr ung-domar- eliminera skattekilar i tjnste-sektorn- kad sjlvfinansiering av a-kassan- upphv turordningsreglerna- snk lneskatten fr lg-utbildade- eliminera mjligheten till evigrundgng- snkta arbetskraftskostnader istllet fr frtidspensioneringIMF:s Sverigegranskning, maj1997"...developments in the labourmarket remain a source of seriousconcern. "- education alone will not besufficient- wage differentiation- reform unemploymentbenefits; lower replacementratios, tighten eligibilityrequirements, shortenduration periods- cut income tax burden- reduce non-wage labour costs- make union members bear thecost of unemploymentinsurance- liberalize employment protec-tion legislation- decentralize wage bargainingI samma anda har ocks Europeiska unionen skt pverka lnderatt frmja konkurrenskraft och flexibilitet. I det s.k. Essen-programmetfrn 1994 understryks srskilt behovet av att pressa tillbaka de indirektaarbetskraftskostnaderna, dvs. lneskatterna, och av en mer flexibelordning p arbetsmarknaden.De konstruktiva frslagen finns allts tillgngliga, internationellaerfarenheter likas. Samstmmigheten i rekommendationerna, ven frn demsom str Socialdemokraterna nra, r ocks bedvande. Det som krvs iSverige r en frmga att inse att gamla metoder inte lngre leder till deefterstrvansvrda resultaten.Att avveckla arbetslsheten som samhllsproblem mste gras till helaSveriges viktigaste angelgenhet. S r det av mnga skl.Det viktigaste sklet r naturligtvis det mnskliga. Arbetslshet, framfrallt , r nedbrytande socialt och ekonomiskt. Ett gottsamhlle kan inte acceptera att mnniskor inte kan f nytta av sittarbetsintresse.Arbetslshet - eller snarare lg sysselsttning - r etttillvxtproblem. blir fattigare genom att inte allas arbetsmjligheternyttiggrs.Arbetslsheten r ocks ett kostnadsproblem fr staten och kommunerna.Dagens arbetslshet kostar lngt ver rligen, resursersom skulle kunna anvndas p andra angelgna omrden om arbetslshetenvore lgre.Sverige r nu inte det enda landet i vr del av vrlden, som lider under hgarbetslshet. Strre delen av brottas med likartade svrigheter ochmed ett likartat frnyelsebehov. Medvetenheten om vad som behver grasr emellertid stor.Europas konservativa och kristdemokratiska partier har i r lagt grundentill ett program i syfte att bryta den relativa stagnation som prglar dagensEuropa. Programmet skapar frutsttningar fr att ter skall kunna blien utvecklingskraftig del av vrlden. Ocks socialdemokraterna i andralnder, med premirminister som det tydligasteexemplet, vljer frnyelsens vg. Det mste ocks gra.En agenda fr frnyelse mste inbegripa tgrder p en rad omrden.Viktigast r villkoren fr fretagande och arbete, framfr allt beskattningen,arbetsmarknadens organisation, konkurrensvillkoren, kunskaps- ochteknologifrsrjningen, arbetsmarknadspolitiken, frihet frn ondiga reglersamt samhllets infrastruktur, inte minst energifrsrjningen.Skall problem kunna bemstras finns det inget alternativ somheter ingen frndring. Skulle de traditionalistiska krafterna bli fr starkaklyvs samhllet i delar. Vid sidan om det ofrnderliga kommer ett nyttSverige med en ny arbetsmarknad att sprnga fram. Det kommer att bli detframgngsrika vid sidan om det andra. Segregationen kommer atttillta.En sdan utveckling r ingenting som ngon borde vilja frmja. Nr vi idet fljande redovisar de frslag vi tror skulle kunna bryta en sdanutveckling skall det ses som vrt bidrag till ett brett samtal om det skapandeSveriges pnyttfdelse.Den agenda fr arbete och fretagande som mste flja kansammanfattas under fem huvudrubriker:- Snkt skattetryck- En fri arbetsmarknad- Svenskt deltagande i det europeiska valutasamarbetet- En god energifrsrjning- Kunskap och kompetens i vrldsklassDet europeiska samarbetet utgr den ram inom vilken kan ochskall vxa. Det r av stor betydelse att den avoghet, i synnerhet ifrhllande till det ekonomiska och monetra samarbetet, somknnetecknar Socialdemokraternas EU-politik, snabbt bryts. Riskerna rannars stora att mjligheter att terhmta frlorat vlstnd tarallvarlig skada. Dessutom undergrvs vrt lands allmnna stllning inomEuropeiska unionen.Ett svenskt deltagande i EMU:s tredje steg r srskilt betydelsefullt frmnniskor i allmnhet och fr sm fretag i synnerhet ju mindre detnaturliga internationella ntverket r, desto hrdare drabbas man av ettsvenskt utanfrskap.Det finns skl att prva olika vgar fr att lsgra debatten om jobben frnsdan traditionalism som har blivit ett direkt hinder mot arbete ochtillvxt. En mjlighet vore att inkalla en srskild kommission fr fler riktigaarbeten. En sdan kommission borde ges ett distinkt uppdrag att lgga framfrslag som genom att ka sysselsttningen, kan avveckla arbetslsheten somsamhllsproblem.7 Fler och vxande fretag7.1 En halv miljon jobb i fretagenSverige har fr f fretag och fr f sm fretag som vxer sig stora. Attbryta mnstret av ett stagnerat fretagande r en viktig uppgift fr mngar framver. Lyckas inte detta blir inte jobben fler. Vlstndet kan intevrnas.Alla nya arbeten netto mste komma i fretag, tillverkande ochtjnsteproducerande. Det innebr en stor frndring jmfrt med tillstndetunder 1900-talets andra hlft.Skall arbetslsheten kunna avvecklas som samhllsproblem handlar detom ett tillskott av arbeten p tminstone en halv miljon. Att klara detta r enutmaning vl i klass med det som stadkoms under det industriellagenombrottet vid frra sekelskiftet.Mycket talar fr att det stora tillskottet av jobb kan komma i det som, litegeneraliserande, kallas fr tjnstesektorn. Denna sektor rymmer hela skalanav arbeten, frn de allra mest avancerade till enklare, men inte desto mindreviktiga, uppgifter.Det behvs en politik som uppmuntrar mnniskor att gra mera, som serindividerna i fretagen och som strker deras drivkrafter. Ur detta vrdevxer det fretagande som nyo kan gra starkt.7.2 Skatt p arbete och fretagandeArbete r i extremt hrt beskattat. Detsamma gller om kapital.Dremot r den direkta bolagsskatten mer rimlig. Fretagandet kan inteexpandera p det stt som behvs fr att trygga vlstndet utanbetydande frndringar av beskattningen. Det mste kosta mindre attutveckla fretag och att anstlla fler medarbetare.Kostnaderna fr arbete r allts inte frst och frmst en lnefrga, ven omsjlva lnebildningen r betydelsefull fr att frmja en angelgenvariationsrikedom. Svenska lner r inte exceptionellt hga i ettinternationellt perspektiv. Det r de skatter som belastar arbetet som utgr eneffektiv sprr mot en ordentlig tillvxt.De viktigaste skattefrndringar som behver genomfras fr att frmjatillkomsten av fler arbeten r fljande:- Skatten p arbetsinkomster r oacceptabelt hg. Beskattningen av lg-och medelinkomsttagare r srskilt hrd jmfrd med andra lnder. Detleder till frre arbeten och smre mjligheter att leva p sin ln. Snktaegenavgifter och snkt kommunalskatt r drfr prioriterade inomramen fr en politik som syftar till att vxla lgre offfentliga utgiftermot lgre skatter.- Skatten p kunskap och kompetens mste vara internationelltkonkurrenskraftig. Det r lika viktig som att snka skatten fr lg- ochmedelinkomsttagare. Skattepolitiken mste gra det attraktivt att verka iSverige. Vrnskatten i dess helhet skall avskaffas.- Lnebildningen mste frndras som skatten p arbete snks.Sker inte detta undanrjs de positiva effekter fr jobben somskattesnkningarna annars ger. Det r ett stort ansvar frarbetsmarknadens parter att skerstlla att lnebildningen inte blockerarambitionerna att pressa tillbaka arbetslsheten.- Fretagens lnade kapital drabbas av en skattekostnad p 30procent, medan skattekostnaden fr att skaffa eget kapital fr aktiebolagr . r det egna, riskbrande kapitalet ibolagen grunden fr att ver huvud taget kunna f tillgng tillkomplettering i form av lnat kapital.Den dubbla beskattningen av riskkapital br slopas.- Skattereglerna fr fmansbolag mste frndras. Den delgare somredovisar en rimlig arbetsinkomst skall f rtt att betrakta vrigavkastning som utdelning.I avvaktan p en genomgripande reformering av de srskildasprreglerna fr fmansbolag, br fretag med verksamhet somfaller inom de s kallade SNI-koderna 1-5, huvudsakligentillverkande fretag, kunna f vlja en alternativ sprregel. Varjedelgare som r verksam i fretaget och som redovisar enskattepliktig inkomst av tjnst p minst tio basbelopp rknat frheltidsarbete br kunna f vrig inkomst frn bolaget beskattad somkapitalinkomst.Det finns f sakliga skl fr de stoppregler som gller frfmansfretagen. De br drfr avskaffas.- Frmgenhetsskatten, som r en extra skatt p avkastning av kapital,motverkar den ndvndiga kapitalbildningen. Den belastar skildatillgngar olika hrt, vilket bidrar till snedvridningar som frsmrarekonomins funktionsstt. Frmgenhetsskatten skall drfr avvecklasmed brjan 1998.- De nya bestmmelserna om skattekonto och momsuppbrd har lett tillfrsmringar. Det r fel att jmstlla frfallodag och bokfringsdag. Detleder till oskerhet nr betalningen mste erlggas fr att den skallkunna bokfras i rtt tid. En tergng br ske till en gammal vedertagenprincip att frfallodagen sammanfaller med inbetalningsdagen.- Tjnstebeskattningen r fr hg. En generell snkning av skatten parbete kar de enskilda hushllens mjligheter att ocks efterfrgatjnster.