mot · GL02Kr276 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid länsmusikreformen 1988 skedde en medelstilldelning till de nyskapade länsmusikorganisationerna, som baserade sig på respektive läns tidigare regionmusikresurs. län kunde vid reformtillfället inte tillgodoräkna sig någon sådan. Detta ledde till att län, tillsammans med , från början erhöll väsentligt mindre statliga anslag än landets övriga län. Den årliga revision av bidragets storlek som skett genom förhandlingar mellan staten och har resulterat i ett generellt procentpåslag, lika för alla länsmusikorganisationer, vilket inneburit att de från början stora skillnaderna i bidragsnivåerna kontinuerligt krontalsmässigt förstärkts. Med anledning av föreslagen neddragning av det statliga bidraget till länsmusiken, har regeringen uppdragit åt att göra en kartläggning av länsmusiken i syfte att ge underlag till bidragsfördelningen till länsmusiken 1998 och 1999. I den rapport som behandlats av sägs bl.a.: och har särskilt drabbats av en allt mer accelererande obalans när det gäller storleken av statsbidraget till följd av att dessa län inte kunde tillgodogöra sig en regionmusikresurs vid den ursprungliga fördelningen . finner det därför angeläget att denna orättvisa i någon mån repareras och föreslår därför att statsbidraget i dessa län får en förstärkning motsvarande . Det är glädjande att uppmärksammar situationen och föreslår att hittillsvarande orättvisa i bidragsgivningen åtminstone i någon mån korrigeras. län kommer dock, trots föreslagen korrigering, att erhålla ett anslag som är mindre än hälften av genomsnittet för landets län. En jämförelse av statliga bidrag till musikverksamhet uträknat per capita visar att län ligger näst sist i riket. Det är därför, av flera skäl, viktigt att utjämningen inte stannar vid ett engångsingrepp utan följs upp med ytterligare åtgärder för en jämnare och mera rättvis bidragssituation. Länsmusiken har en viktig uppgift och ligger väl i linje med kravet på en decentraliserad, nära verksamhet som når ut till så många som möjligt. Läns Musikstiftelses verksamhet kan grovt indelas i tre verksamhetsområden: Barn och ungdom, som är ett av Länsmusikens viktigaste områden, Samverkan med det lokala musiklivet, som är en förutsättning för att förankra verksamheten lokalt, Verksamhet kring kammarorkestern , som är en av ledande och mest framgångsrika stråkorkestrar. Bland utvecklingsprojekten kan nämnas Pedagogiska projekt i syfte att integrera verksamheten som en resurs i grundskola, gymnasium och kulturskola, Att kunna ge varje barn/ungdom minst en levande musikupplevelse , Att ytterligare utveckla län till en region där kulturturismen utövar en stark dragningskraft till förmån för bl.a. besöksnäringen, Att ytterligare utveckla Camerata Roman så att dess ställning stärks som en ensemble av nationellt intresse, Att via olika projekt kunna ytterligare stärka samverkan med det lokala musiklivet, Att ytterligare utveckla kontakterna inom , inte minst med tanke på läns geografiska läge och de kontakter som redan finns i länet. Såväl ur kulturell synpunkt som ur regional och rättvisesynpunkt är det därför angeläget att statsbidraget till länsmusiken i län ökas och justeras upp till en nivå jämförbar med landets övriga län. Detta finansieras genom en omfördelning inom ramen för länsmusiken i anslaget B 2 inom utgiftsområde 17. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att Länsmusiken i län 1998 tilldelas statsbidrag enligt Statens kulturråds förslag, , och 1999 med en förstärkning på .