mot · GK02Fi89 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Det energipolitiska omställningsprogram som regeringenföreslagit, samt de höga kostnader som detta programorsakar, är ett resultat av den extrema energipolitik somregeringens bedriver.I ett läge med rekordarbetslöshet väljer regeringen att medvetet förödaproduktionsresurser som står till det svenska folkhushållets förfogande.Denna politik splittrar det svenska folket och kritiseras av den borgerligaoppositionen i , en samlad svensk fackföreningsrörelse, ett enigtnäringsliv och en majoritet i väljarkåren.Avvecklingspolitiken får negativa konsekvenser för energiförsörjningen,miljön, hushållens ekonomi, investeringarna, industrisysselsättningen ochsamhällsekonomin i stort samt tilltron till som rättsstat. Politikeninnebär dessutom ett brott mot utslaget folkomröstning omkärnkraften samt mot energipolitiska och klimatpolitiskariksdagsbeslut.De stöd och bidrag som regeringen föreslår, i syfte att lindra effekterna avavvecklingspolitiken, kommer att kosta staten, och skattebetalarna,stora belopp. Dessa kostnader är onödiga eftersom problemen inte hadeuppstått om regeringen avstått från den extrema energipolitik som nuföreslås. Det mesta pekar dessutom på att bidragspolitiken inte kommer attge de resultat som regeringen hoppas på.De hittillsvarande omställningsprogrammen har utvärderats vid ett flertaltillfällen, senast av (SOU 1995:139), av (RRV 1996:44) och av näringsutskotts arbetsgrupp föruppföljnings- och utvärderingsfrågor (1996/97:URD1). Dessa utvärderingarhar påvisat allvarliga brister i de omställningsprogram som har löpt ut.Kritiken ger en fingervisning om att stöd och bidrag sällan leder till deresultat som förväntas.Regeringen föreslår i den energipolitiska propositionen (1996/97:84) attnya statliga medel skall anslås för bidrag till byggande av vindkraftverk ochkraftvärmeverk. Förslaget innebär att dessa stödformer, som infördes genom1991 års energipolitiska beslut, i praktiken permanentas. Regeringen föreslårdessutom ett nytt bidrag för byggande av mindre vattenkraftverk. I den nuföreliggande vårpropositionen föreslår regeringen att medel anslås påtilläggsbudget under innevarande budgetår så att bidragen kan gälla från ochmed den 1 juli 1997.Bidragen till byggande av vindkraftverk och kraftvärmeverk blev föremålför allvarlig kritik i slutbetänkande. När det gällde detförstnämnda stödet ansåg kommissionen att "den direkta effekten av stödet, iform av ny biobränsleanvändning som inte skulle ha tillkommit utan stöd, ärsvår att uppskatta då biobränslen även till följd av rådande beskattning haren mycket stark ställning i värmeproduktionen. Investeringsstödet kan intebedömas ha haft någon större effekt på den tekniska utvecklingen. "Beträffande vindkraften konstaterade kommissionen att "investeringsstödettycks inte ha bidragit positivt till den tekniska utvecklingen".Enligt vår mening innebär ett bidrag till traditionell biobränslebaseradkraftvärmeproduktion också ett hot mot en eventuell framtida utveckling ochuppbyggnad av energiproduktion genom förgasning av biomassa, dåförgasningstekniken riskerar att framstå som mindre intressant i jämförelsemed den bidragsberättigade kraftvärmen.Vi anser att staten har en roll att fylla när det gäller stöd till forskning ochteknisk utveckling. Däremot är det olyckligt med statliga bidrag som tenderaratt utgöra en löpande subvention till gammal, befintlig teknik.Energikommissionen konstaterade dessutom att investeringsstöden riskeraratt motverka en naturlig prispress på marknaden och att de därför endast börges . Från detta bortser regeringen nu helt. Ävenom bidragsvillkoren försämras jämfört med vad som gällt tidigare utsträcksprogrammen nu . Dessutom föreslås ännu ettinvesteringsstöd, till utbyggnad av småskalig vattenkraft. Det ärmärkligt att regeringen på detta sätt vill subventionera en vatten-kraftutbyggnad, som regelmässigt leder till konflikt med miljöintressena. mån småskaliga vattenkraftprojekt kan realiseras utan påtaglig miljö-påverkan bör de komma till stånd utan hjälp av subventioner frånskattebetalarna.Vi motsätter oss också förslagen att anslå medel till provning, märkningoch certifiering av energikrävande utrustning samt till bildandet av en nyenergimyndighet. Dessa kostnader är en del av det energipolitiskaomställningsprogram som är en följd av den extrema energipolitik regeringenförordar. Regeringen har i den energipolitiska propositionen inte kunnat visaatt åtgärderna är motiverade.Det är viktigt att det finns en fungerande provning, märkning ochcertifiering av elektriska produkter, men detta behöver inte åstadkommas påett sätt som belastar staten och skattebetalarna med ytterligare kostnader.Några egentliga skäl för att bryta sönder redovisas inte ipropositionen. Det förefaller i stället som om åtgärden är ett självändamål.Detta framgår av att regeringen vill ha godkännande av den nyamyndigheten för att först därefter låta en särskild utredare komma medförslag om vilka uppgifter denna nya myndighet egentligen skall ha. Vi anseratt någon form av omvänt förfarande hade tett sig mer passande.När förslaget om en ny myndighet först framfördes av - med en om möjligt än mer knapphändig motivering -konstaterade i sitt remissvar att det varken framgick om deföreslagna myndighetsuppgifterna över huvud taget behövs eller varför de isådana fall inte skulle kunna fullgöras av . Några svar påStatskontorets frågor ges inte i propositionen.De statliga myndighetsinsatserna inom energipolitiken ställer krav påkompetens inte bara inom energiområdet, utan också när det gäller tekniskforskning, utveckling och demonstration, företagsutveckling ochtransportfrågor. Sådan kompetens finns samlad på NUTEK.Enligt vår uppfattning är det en helt onödig åtgärd att organisera en nymyndighet också av det skälet att energisektorn inte är betjänt av ökadpolitisk styrning. Som har redovisats krävs inga politiska beslut föratt säkerställa en långsiktig avveckling av kärnkraften. Förnyelsen ochomställningen av energisystemet gagnas bäst av stabila spelregler och ettminimum av politisering. Myndighetsuppgifterna på energiområdet kan ochbör även fortsättningsvis skötas av . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om tilläggsanslag under anslagA 5 inom utgiftsområde 21,2. att avslår regeringens förslag om tilläggsanslag under anslagA 6 inom utgiftsområde 21,3. att avslår regeringens förslag om tilläggsanslag, under anslagA 7 inom utgiftsområde 21.