ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo734 · 1997-10-06 00:00:00 — Situationen med de ökande växthusgaserna i atmosfärenmedför att alla vägar för att minska dessa måste tas tillvara.Ett sätt förutom att minska utsläppen till atmosfären av blandannat koldioxid från förbränningen av fossila bränslen är atthitta och utnyttja så kallade kolfällor. har man i dettasammanhang pekat på världshavens förmåga att bindakoldioxid samt det norra halvklotets boreala bälte, det villsäga koldioxiden binds in i organiskt material i skogarna.Ett sätt som man inte tagit på allvar är att låta åkermarkensorganiska substans öka, det vill säga mullen, och på så sätt binda kolet i mereller mindre svårlösliga föreningar, till exempel lignin. Ett skäl för att maninte tagit detta på allvar är att metoderna att bruka jorden, bland annat genomplöjning, är väldigt nedbrytande på den organiska substansen i åkerjorden,vilket också har lett till en kraftig utlakning av kväve till sjöar och hav.Det finns emellertid metoder utvecklade inom de ekologiska odlings-systemen som tillåter den organiska substansen att öka i åkerjorden. Plöj-ningsfria odlingssystem med gröngödslingsvallar och där humanurin användssom tillsatskväve, vilket leder till att det inte blir lika tvingande för jord-brukaren att försöka bryta ned den organiska substansen för att få loss kvävetill spannmålsgrödan, är ett mycket intressant alternativ.Dessa odlingssystem är således i mer än en aspekt ett kretsloppssystemeftersom dels växtnäringen cirkulerar mellan stad och land och dels bindskolet från de koldioxidutsläpp som sker genom människans alltför hejdlösaförbrukning av fossila bränslen. Att utnyttja åkerjorden som en kolfälla fårnaturligtvis inte ses som en ursäkt för att fortsätta den höga förbrukningen avfossila bränslen, men kan dock vara en möjlighet att minska koncentrationenav koldioxid i atmosfären för att minska den så kallade växthuseffekten.Åkerjorden kan i mer än ett avseende rädda mänskligheten från storakatastrofer, inte bara svält utan också det som förväntas ske närväxthuseffekten gör sig mer och mer gällande.Om man som räkneövning omsätter de svenska exempel som finns meduppbyggnad av organisk substans i åkerjorden visar det att om hela densvenska åkerarealen brukades på detta sätt kunde mer än hälften avkoldioxidutsläppen från fossila bränslen bindas i jordens mull. Bara tankenatt detta skulle vara en praktisk möjlighet borde uppamma till en starkforsknings- och utvecklingsinsats. Det är nödvändigt att så sker och att manbörjar utarbeta en strategi för att utveckla och implementera ovan beskrivnametod som ett verksamt bidrag för att fånga upp koldioxid som annars skullenå atmosfären. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att utarbeta en strategi för att utveckla ochimplementera den i motionen beskrivna metoden för ökad kolbindning.
mot · GL02Jo735 · 1997-10-06 00:00:00 — Inplanterade djur och växter har växter och vissa djurarterinplanterats i . De flesta har säkert varit till avseddnytta, medan andra visat sig ha oönskade effekter.Ett exempel på inplanterade djurarter är Kanadagåsen som ökarkraftigt i antal och i stora skaror invaderar och förorenar badstränder ochbadbryggor.Ett exempel av annan art är sjögullet (Nymphoides peltata), en planta som1933 inplanterades i sjön i län. Sjögullet har spritt sig iArbogaån och ut i . Enligt inventeringar åren 1976, 1985 och 1993har bestånden ökat sin ytutbredning till respektive 0,3, 6, 8 och 16,2 ha.En prognos för tyder på att sjögullet då kommer att uppta ca 40-50 ha av undersökningsområdets tillgängliga yta.Nu kända metoder för bekämpning av sjögullet tycks alla ineffektiva.Lokala försök att komma tillrätta med problemet har inte gett varaktigaresultat. Problemen är nu så stora att det på lokal nivå inte är möjligt attfinansiera en slutlig bekämpning.Vi anser att det finns ett behov av en inventering i landet av de växt- ochdjurarter som efter inplantering har vållat skador och olägenheter. Vi anseratt det efter en sådan kartläggning också bör finnas planerade insatser för attkomma tillrätta med problemen och då med en prioritering av de arter somsprider sig snabbt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en inventering av inplanterade växt- och djurarter.
mot · GL02Jo736 · 1997-10-06 00:00:00 — Föreläggande enligt 43 § miljöskyddslagen UpplysningarEnligt 43 § miljöskyddslagen (ML) är innehavaren av enverksamhet som kan befaras vara miljöfarlig skyldig att påbegäran lämna en tillsynsmyndighet behövliga upplysningarom anläggningen. Upplysningar kan också begäras avtillståndsmyndigheten i samband med en tillståndsansökan.Avsikten med bestämmelsen är att den skall ge tillsynsmyndigheternamöjlighet att få de upplysningar och den information som kan behövas för attbedöma den miljöfarliga verksamhetens effekter på omgivningen.Kan företagaren åläggas att förete en vissangiven handlingRegleringen i 43 § första stycket miljöskyddslagen kan enligtMiljöpartiet de gröna inte anses innefatta en skyldighet för enföretagare att på begäran förete en viss handling för entillsynsmyndighet.Frågan om en företagare kan åläggas att förete en viss angiven handlinghar inte berörts i förarbetena till miljöskyddslagen. 291anförde departementschefen endast att paragrafen ålade innehavaren avanläggning upplysningsplikt. I samband med att reglerna om undersöknings-plikt infördes i andra stycket av 43 § anförde departementschefen (prop.1973:141 s. 31): "har rätt att få tillträde till fabriks-område m.m. och att utkräva företagare behövliga upplysningar." Dåbestämmelsen om vite i fjärde stycket av paragrafen utvidgades till attomfatta också upplysningsplikten berördes omfattningen av denna (prop.1986/87:135 s. 24): "Upplysningsskyldigheten omfattar inte bara uppgiftersom behövs för den löpande tillsynen. Även uppgifter som tillsynsmyndig-heterna behöver för inventering och kartläggning av olika föroreningar ochstörningskällor samt planeringen av det allmännas insatser omfattas avupplysningsplikten i 43 § första stycket." I dessa sammanhang antyddes inteatt upplysningsplikten skulle omfatta annat än skyldighet att lämna justupplysningar.En ändring behövsI andra lagar på miljöområdet har föreskrivits atttillsynsmyndigheterna har rätt att på begäran få de handlingarsom behövs för tillsynen. Som exempel kan nämnas attlivsmedelslagen och djurskyddslagen stadgar, med ihuvudsak samma ordalydelse, att en tillsynsmyndighet "harrätt att på begäran få de upplysningar och handlingar sombehövs för tillsynen".I ett antal lagar på miljö- och hälsoskyddsområdet har lagstiftaren således,förutom en skyldighet att lämna upplysningar, även uttryckligen ålagt före-tagaren en skyldighet att på begäran förete sina handlingar för tillsyns-myndigheten.För att en företagare skall kunna anses ha en sådan skyldighet måste detemellertid fordras ett uttryckligt lagstadgande härom, jfr 8 kap. 3 §regeringsformen.Miljöpartiet de gröna föreslår därför att 43 § miljöskyddslagen ändras såatt företagaren uttryckligen åläggs en skyldighet att på begäran förete sinahandlingar för tillsynsmyndigheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 43 §miljöskyddslagen att företagaren uttryckligen åläggs en skyldighet att påbegäran förete sina handlingar för tillsynsmyndigheten.
mot · GL02Jo737 · 1997-10-06 00:00:00 — har genom ratificerandet av konventionen ombiologisk mångfald förbundit sig att bevara den biologiskamångfalden. Detta återspeglas i miljöpolitiska beslut ochbeslutet om den nya skogspolitiken. Miljömålet påskogsmark är jämställt med ett produktionsmål.Skogsstyrelsen och har båda påvisat behov om ytterligaremedel för att säkerställa kända förekomster av biologiskt värdefull skog.Naturskyddsföreningen har med stöd av forskare slagit larm om att de sistanaturskogarna hotas.Miljövårdsberedningen har kommit med en rapport om behov avoch kostnader för skydd av skogsmark. Där slås fast att är av denproduktiva skogsmarken skyddad i reservat, nationalpark, domänreservateller inköpt av för bildande av reservat. Nedanför gränsenför fjällnära skog är skyddad på motsvarande sätt. Beredningengör bedömningen att ca 900 000 ha eller av skogsmarksarealen be-höver skyddas utöver vad som är skyddat . Med nuvarande anslag skulledet ta att säkerställa denna areal. Såväl beredningen som mångaandra anser att detta är för lång tid.För att säkerställa den biologiska mångfalden bör också olika typer avskogsområden i storstädernas närhet bevaras. I t.ex. Stockholmsregionenfinns en speciell natur såväl i vår stora skärgård som i andra områden. Härfinns skogsområden reserverade men inte i den utsträckning sombehövs för att garantera viktiga värden för oss och framtida generationer.Det är därför synnerligen angeläget att regeringen skyndsamt utvecklar enstrategi och en långsiktig planering för hur vi skall kunna skydda bl.a.naturskogarna innan det är . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om långsiktig planering för skydd av värdefull skogsmark.
mot · GL02Jo740 · 1997-10-06 00:00:00 — , som är gränsvatten mellan och ,kan bli föremål för muddring och sprängningsarbeten. Det ärHaldens kommun och industrierna där som önskar fördjupafarleden, så att större och mer djupgående fartyg kan befarafjorden. Beslutet om arbeten i farleden måste först ha fåttgodkännande i båda länderna. Det finns skäl att erinra om attIdefjorden, som ursprungligen var ett givande fiskevatten ochrekreationsområde, genom orenade utsläpp från industrierna iHalden blev ett alltmer sterilt område. /70 -talen var fjorden närmast död. Utsläppen påverkade denmarina miljön även ner i norra har fjorden återhämtat sig till glädje för gränsfolket och framför alltför besöksnäringen. Det beror på att cellulosakomplexet i lagts nedsamt att andra industrier fått annan produktion och att avloppen renaseffektivare. Spåren efter industrin och människans framfart finns dock kvar -i bottnen av fjorden ligger enorma mängder slam som innehåller farligagifter. Befolkningen, fiskare och andra, är på goda grunder rädda för attmuddring och sprängning genom vattenströmmar sätter fart på slammet, somkan sprida sig långt från platsen. Man fruktar en upprepning av tidigaredecenniers döda vatten. Mycket talar för att denna oro är befogad och attbottensedimenten inte bör röras.Med denna motion vill jag göra uppmärksam på frågan. Änsköntom sprängningar och muddring i sig har det goda syftet att främjanäringslivet i området, bör det inte ske till pris av att andra värden spolieraseller försämras. Regeringen måste vid kommande förhandlingar ta denkomplexitet som ärendet står för på allvar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarande av som ett levande gränsvatten.
mot · GL02Jo741 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt uppgifter från olika miljö- och hälsoskyddsnämnder ilandet är det vanligaste klagomålet från allmänheten vadgäller miljöstörning upplevelser av störande buller.Den svenska miljölagstiftningen på bullerområdet är mycket knapphändig.Detta i sin tur försvårar för de lokala myndigheter som har att övervakamiljöfrågor att utfärda bestämmelser och att ingripa. Även bestämmelserrörande infraljud saknas, trots att vetenskapen kunnat bevisavilka negativa effekter sådant har på dem som drabbas. Felinstalleradeanläggningar av olika slag, ironiskt nog ofta sådana som installerats för attförbättra miljön, t.ex. friskluftsfläktar och klimatanläggningar, leder intesällan till att problem med såväl infraljud som hörbart buller kan gesömnstörningar eller skapa problem med arbetsro inte bara för dem somanläggningen skall betjäna utan lika ofta för människor som verkar eller bor igrannskapet.Om det år 1994 framlagda förslaget till ny miljöbalk hade antagits och inteav den nytillträdda regeringen lagts i skrivbordslådan, hade vi redan sedanflera år haft en bättre lagstiftning än den nu gällande, och ett stort antalmänniskor hade sluppit det lidande som drabbar dem. Underlag förspecialbestämmelser och fastställande av normer finns i övermått bl.a. i denför framlagda bullerutredningen. Oavsett behandlingen av nuframlagda förslag till miljölagar, så finns ett överhängande behov av en rejäluppstramning och en omfattande precisering av de bestämmelser somreglerar de områden som berör frågor om bullerstörningar och inverkan avinfraljud. Sådana lagar måste stiftas omgående oberoende av den övrigamiljölagstiftningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhindrande av störningar på grund av buller och infraljud.
mot · GL02Jo742 · 1997-10-06 00:00:00 — Strategi för biologisk mångfald (om miljö och utvecklingUNCED 1992) som har ratificerat säger att varjeland skall ta ansvar för bevarandet av det egna landets arter.Detta kan ske genom en rad åtgärder som också beskrivs iprop. 1993/94:30, Strategi för biologisk mångfald.Exempel på arter som inte skulle funnits kvar i landet om inte insatserhade gjorts med avel och uppfödning i hägn är pilgrimsfalk och berguv.Det avsätts stora resurser för att t.ex. skall kunna köpa inmark för att säkra biotoper. Däremot avsätts inga medel till bevarandeprojektsom förutsätter avel och uppfödning i hägn. Det torde vara rimligt att dettaarbete fick motsvarande stöd som arbeten för att säkra biotoperna får.Otvetydigt är att vissa arter inte har någon chans till överlevnad om man intearbetar parallellt med biotoprestaurering och uppbyggnad av livskraftigaarter genom avel och i hägn. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strategi för biologisk mångfald.
mot · GL02Jo743 · 1997-10-06 00:00:00 — resurser för bildande av naturreservat Naturskyddet är en av regering och riksdag prioriteradverksamhet inom miljövården. Bevarandet av den biologiskamångfalden är en huvuduppgift. I huvudsak är detlänsstyrelserna som ansvarar för den praktiskaadministrationen av naturskyddsarbetet och mestadels tar detformen av bildandet av naturreservat. För detta ändamålbeviljar medel, som förvaltar ochfördelar mellan länen.En mycket stor andel av de skyddade områdena i utgörs avkustlandskap bestående av sanddyner, kusthedar och strandängar. Arealenskyddad av naturskog och myr är emellertid fortfarande besvärande liten.Samtidigt är en mycket stor andel av de hotade arterna och biotoperna knutnatill naturskogen, inte minst ädellövskogen. har som ett av"ädellövskogslänen" med av landets arealer ett särskiltansvar för skyddet av ädellövskog. Av denna anledning har säkerställandet ilänet koncentrerats till naturskogar, främst ädellövskog.Säkerställandet är en långsiktig verksamhet. Hela processen att bilda ettnaturreservat sträcker sig som regel . Målet är alltid att nåfrivilliga överenskommelser. Vissa stora och komplicerade områden medmånga markägare inblandade kan därför ta mycket . Utöverhandläggaren är ett antal andra tjänstemän inblandade i säkerställandet.Handläggaren på agerar som motor i verksamheten och måstehela tiden följa ett ärende.Länsstyrelserna har ålagts sparkrav i en sådan utsträckningatt det inte ofta inte varit möjligt att säkerställa de nödvändigaadministrativainsatserna. Det leder till stora problem med att skapa önskvärdanaturreservat, trots att det i slutskedet finns medel att bekosta självareservatet. ökar sparkraven på länsstyrelserna varför dettaproblem accentueras. Risk finns att man inte kommer att kunna ta i anspråkmedel för förvärv och intrångsersättning m.m. Särskilt för är detta enbeklaglig utveckling, just med tanke på att länet är rikt på ädellövskog.Reglerna borde därför ändras så att länsstyrelserna får använda en mindredel av markanslaget för att täcka sina administrationskostnader i sambandmed säkerställandet av naturreservat. En sådan ordning tillämpas på vissaandra områden t.ex. kalkningsverksamheten, handläggning av det tillfälligasmåföretagarstödet etc. Det är naturligtvis olyckligt ur alla synpunkter ombeviljade anslag till prioriterade ändamål inte kan användas. Därför börriksdagen ge regeringen tillkänna att reglerna bör ändras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ändrade regler så att länsstyrelserna kan använda endel av markanslaget till sin administration i samband med arbetet att bildanaturreservat.
mot · GL02Jo744 · 1997-10-06 00:00:00 — Den s.k. bubblemodellen i miljöarbetet Den s.k. bubblemodellen har varit mycket framgångsrik iUSA. För ett område fastställs den högsta mängd utsläppsom tillåtes. Successivt minskas mängderna. Befintligaföretag får angivna utsläppsmängder tillåtna, ochutsläppsrätter kan säljas till nyetableringar av den som renarsina egna utsläpp.Metoden ger inga intäkter till statskassan, men ger utmärkta miljöresultat,därför att man utnyttjar marknadskrafterna med rätt incitament.Försök behöver inledas i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bubblemodellen.
mot · GL02Jo746 · 1997-10-06 00:00:00 — Handel med avfall över nationsgränserna Tyska sopor - en lönande affärsidéDet pågår en omfattande handel med importerat avfall frånTyskland till . Avfallet består till stor del avplastförpackningar som bl.a. innehåller PVC. Företag iSverige får betalt för avfallet som sedan för det vidare tillolika värmeverk. Denna affärsverksamhet är givetvis lönsam.Genom om fri rörlighet åker tyskt avfall till - ochdanskt avfall som trängs ut far, tillsammans med ytterligare avfall frånTyskland, till Sverige.Den tyska miljörörelsen är mycket kritisk till att plastavfall exporteras tillSverige för förbränning med energiutvinning.En av anledningarna till att tyskt avfall transporteras till är attkostnaderna för omhändertagande av avfall i är betydligt högre än iSverige.Miljöpartiet de grönas förslagSkillnaderna i kostnaderna för omhändertagande av avfallmellan och måste minska. Regeringen bördärför verka för att så sker. Men framför allt måsteregeringen verka för att EU inför strängare regler föravfallstransporter. Tills dessa frågor har lösts bör regeringenföreslå ett slags moratorium som förbjuder importsamt förbränning av importerat avfall. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadsskillnaderna för omhändertagande av avfall i ochTyskland,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall verka för strängare regler inom EU föravfallstransporter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillfällig lagstiftning som förbjuder import samt förbränning avimporterat avfall.
mot · GL02Jo748 · 1997-10-06 00:00:00 — Det skånska kulturlandskapet har formats under tvåårtusenden, men för att ge stordriftsvinster förändras det nu irask takt. Allt effektivare utdikning har gett färre våtmarker,med större artfattigdom. Bäckar och åar har rätats ut för attpassa in i de stora arealerna och man odlar allt närmarevattendragen. Det får till följd att vattendragen flyter rakareoch snabbare och transporterar bort kväve och fosfor somövergöder . Även pilevallarna blir färre och färre.Den flacka skånska landskapsbilden är inte längre såpittoresk med byar med halmtak, frigående gäss,väderkvarnar och pilealléer.Detta kan man inte enkelt avfärda med att utvecklingen är oundviklig.Många av de skånska särdragen har haft en mycket praktisk motivering, somhåller . Av 1800-talets 1 400 skånska väderkvarnar återstår nu bara475 - men ständigt dyker nya, moderna "väderkvarnar" upp längs denskånska horisonten, de många vindmöllorna. är, och har alltid varit, ettvindomsusat landskap och de som lever med och inte mot naturen kan dranytta av det.På samma sätt är det med pilevallarna, som vansköts och försvinner.De planterades inte en gång som pittoreska inslag i landskapet, utan somvindskydd. Och som vindskydd är de ännu oslagbara.Pilevallarna behövs åter som vindskydd för att skydda mot den omfattandejorderosion varvid tusentals ton bördig jord blåser i havet, i synnerhetvid höststormar när åkrarna är plöjda. De behövs också som vindskydd förgrödan. En åker i lä har i genomsnitt 1 grad varmare, vilket har stor effekt påtillväxten på åkern och möjligheten att få ännu bättre skördar. Allra mestmärks behovet av lä på med dess fruktodlingar, där en storm i fel tidkan föröda en äppleskörd.Pilevallarna behövs åter för att stoppa kväve- och fosforläckaget tillvattendragen. Täta pilevallar, inte minst längs åar och bäckar, och ytterligare10 meters fredad odlingsfri zon längs vattendragen skulle innebära storamiljövinster för och en stor vinst av artrikedom av både djur ochväxter.Pilevallar är lätta och billiga att plantera. har en mycket god förmåga attreproducera sig. Det räcker med att sätta sticklingar i åkervallen, så växerpileträd upp om sticklingen lämnas i fred. Som bekant hamlas pilarnaårligen, och de nedklippta grenarna kan bli ett ekonomiskt gott tillskott förenergiodling. En sådan energiodling skulle också ge goda arbetstillfällen.Till dessa ekonomiska argument kommer det kulturhistoriska, att dengamla, historiska landskapsbilden kan behållas. De estetiska värdena ska inteheller förringas, med de vinster av turismen som har. Ett totalt flacktoch blåsigt monokulturlandskap lockar varken lokalbefolkning eller turister,så som ett ombonat, vindskyddat och varierat landskap med slingrandecykelstigar längs pilevallar gör. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om plantering av pilevallar.
mot · GL02Jo749 · 1997-10-06 00:00:00 — Medan svenska miljöbelastande utsläpp på ett flertalområden sjunker , kan av tillgänglig statistik inteutläsas någon minskning av vattendragens transport av fosforoch kväve till kusten. Den kustnära övergödningen är ettstort problem i som helhet, inte minst vid Skånesöstkust där nu algblomning och tångdrivor längs kusten ärständigt återkommande problem. Denna kustnäraövergödning är i allt väsentligt nationellt betingad och berorjust av de åar och vattendrag som avvattnar jordbruksbygdenoch transporterar stora mängder fosfor och kväve till kusten.För att få ner jordbrukets miljöbelastning har många åtgärder föreslagits,som t.ex. höjda miljöavgifter på handelsgödsel. Ytterligare ett sätt, medkanske bättre förutsättningar att möta större tolerans av lantbrukarna, är attställa generella krav på att lämna en odlingsfri zon längs allavattendrag. Enligt tillgänglig sakkunskap skulle sådana gröna zoner verksamtbidra till att ta upp kväve och fosfor så att åarna inte blir övergödda. Sammafunktion har också bevarade och nyanlagda våtmarker och översilningsängar.Dräneringsvattnet kunde också samlas i dammar och återtillföras åkrarna, projekt som lämpligen kunde bekostas ur EU-stödet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot kustnära övergödning.