ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo751 · 1997-10-06 00:00:00 — Efter EU-inträdet har det blivit möjligt att söka och få bidragför att bevara utrotningshotade husdjur. Detta har lett till ettökat intresse för att bevara och restaurera gamlahusdjursraser som varit och är nära utrotning. För attersättning skall utgå är det ett villkor att den hotade rasenfinns på EU:s lista över utrotningshotade husdjursraser.Vidare skall det finnas en plan för avelsarbetet, som ocksåskall omfatta åtgärder för att bevara rasens ursprungligaegenskaper.I det befintliga programmet för utrotningshotade husdjursraser har godkänt fem koraser: Fjällras, Rödkulla, Väneko, Ringamålakooch Bohuskulla. Urvalet av raser innebär att Fjällrasen ses som en egen rasskild från övriga SKB-kor, vilket medfört att ett stort antal fjällkor/SKB-koruteslutits från möjligheten att erhålla stöd.Av den statistik som redovisar i sin utvärdering ochöversyn av det svenska miljöprogrammet för jordbruk, där stödet förutrotningshotade husdjur finns, framgår att det totala antalet stödberättigadekor var 2 035 djur. Fjällras och Rödkulla var vanligast med 1 597respektive 357 djur, medan Vänekon, Ringamålakon och Bohuskullan varbetydligt färre - Bohuskullan endast 5 djur.Självklart måste det alltid till en avvägning mellan olika egenskaper ocholika geografiska utbredningsområden och av andra rasers inblandning, närdet skall göras ett urval av raser och en bestämning av graden avutrotningshot. I allt avelsarbete sker ett urval baserat på önskvärdaegenskaper. förändras också avelsinriktningen om negativaegenskaper dyker upp. Så har till exempel gjorts inom fjällkorasen, där enalltför ensidig avel på vithet vissade sig ge genetiska defekter i form avhypoplasi. En titt bakåt i historien ger också vid handen att för 100 till 150årsedan var fjällkon flerfärgad.1938 bildades genom en sammanslagning av . Uppskattningsvis var då 2/3 av fjäll-korna bärare av hypoplasi. Genom ett medvetet avelsarbete har den defektenkunnat bemästras, men det hade knappast kunnat ske utan avelsutbyte medandra raser.Även utan dessa problem kan man anta att avelsutbytet har skett på olikasätt i skilda delar av . Genom att studera hur kolonisationen avNorrlands inland gått till kan man få en uppfattning om vilka raser somkorsats in i fjällkon. Så har t ex Norr- och nybyggare oftafinskt påbrå. Till kunde man lätt ta sig sjövägen över Kvarkenoch till kom nybyggarna via . Innan seminering blevallmän torde valet av avelsdjur ha avgjorts av vilka tjurar som fanns att tillgåinom rimligt avstånd. De finska nybyggarna hade med sig boskap och i dessadelar av har utbytet med finska kor av naturliga skäl även i senaretid varit betydligt större än utbytet med norska.Mot bakgrund av att utvecklingen av fjällkon skett utifrån olika avels-material i olika delar av behövs en översyn av de kriterier som i dagbegränsar definitionen av fjällko. Dessutom borde det också utredashuruvida utbytet med finsk boskap gett upphov till rasvarianter som ärberättigade till stöd enligt EU:s kriterier. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av kriterierna för utrotningshotade koraser.
mot · GL02Jo753 · 1997-10-06 00:00:00 — Lökgroda, lövgroda och grönfläckig padda är tre arter igrodfamiljen som hotas. Grodorna förekommer enbart iSkåne och där på ett fåtal platser. Hoten är desamma menockså delvis olika. Den ökande trafiken är ett hot, grodornablir påkörda när de söker sig till sina lekplatser. Ett annathot är att öppna och vattenfyllda märgelgravar krymper istorlek p g a stenfyllnad och skräp som också förgiftarvattnet . Ett tredje hot är ökande granplantering. Äveninplantering av signalkräftor hotar grodornas livsbetingelser.Grodorna är fridlysta av med stöd av natur-vårdslagen liksom alla övriga sällsynta arter i landet som hotas av utrotning.Sverige har skrivit under om skydd aveuropeiska vilda djur och växter samt deras naturliga livsmiljöer.Riksdagen har beslutet om biotopskydd. Detta garanterar dock inte ettfullgott skydd för grodor eller andra hotade arter. Orsaken är att iallmänhet skyddas inte överlevnadsvillkor i hela livsområdet.USA kan vara en modell. Där finns en speciell lagstiftning för hotade artersom innebär att man för vissa listade arter kan etablera "kritiska områden"med skydd motsvarande våra fornminnen.Sveriges , , har en ArtDatabank och i den finns enrad förslag på vad som måste göras.Förslagen handlar om att söka mera kunskap om arternas livsbetingelsersåsom vandringsvägar, lekbetingelser, övervintring men också om åtgärderför att skydda dem.För en del arter krävs reservatsbildningar för att de skall garanterasoptimala livsvillkor, andra arter kräver större kontroll över hur småvattnen iSkåne utnyttjas. När man till exempel ger tillstånd till inplantering av kräftoroch fisk måste villkoren för grodornas överlevnad ingå i beslutsunderlaget.Finns dessa grodor i närheten och använder grodorna vattnet bör intetillstånd ges.Grodornas utbredningsområde borde bli ett sk samrådsområde (enl 20 § inaturvårdslagen) i akt och mening att skaffa bättre kontroll över förändringari markanvändningen.De som äger marker där grodorna lever bör informeras om att de har unikagrodor på sina ägor och inbjudas till samarbete för att grodorna skallöverleva. På samma sätt bör kommuner och myndigheter inom naturvård,jordbruk, skogsbruk och fiskevård informeras och samarbeta i samma syfte. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skydda hotade grodor i .
mot · GL02Jo758 · 1997-10-06 00:00:00 — Skydd av lax- och havsöringförande vattendrag Fiskevårdens övergripande mål är att långsiktigt verka för livskraftiga ochrika fiskbestånd i svenska vatten. En ansvarsfull hushållning medfisktillgångarna syftar till att långsiktigt verka för biologisk mångfald genomatt främja ett rikt och varierat fiskbestånd och ett optimalt utnyttjande avvårafisktillgångar. Miljömålet på fiskets område är att fisk, kräft- och blötdjursamt deras näringsorganismer skall bevaras i livskraftiga naturligtreproducerande bestånd. (Budgetpropositionen)har en synnerligen bristfällig lagstiftning när detgäller skyddet av våra lax- och havsöringsbestånd i åar ochbäckar. Fiskevårdens övergripande mål och miljömålen påfiskets område kan därför ej uppfyllas vad gäller vatten-dragen. I däremot finns betydligt bättre skydd förvandringsfisken.Alla buskar och träd kan huggas ner längs vattendragen utan tillstånd.Buskarna är av avgörande betydelse för laxfisk och annat liv i bäcken ochutgör ett utmärkt skydd för en rad djur i det monotona jordbrukslandskapet.Lövverket fångar också upp kemikalier vid besprutning så att dessa ejhamnar direkt i åar och bäckar. Skyddszoner med buskar och träd längsvattendragen kväver oönskad vattenvegetation och därigenom eliminerasrensningsbehovet. Skyddszoner minskar också närsaltflödet till havet samterosion. I är det lag på skyddszoner längs bäckar och åar.De för smoltproduktionen ytterst skadliga rensningarna i vattendragen kangenomföras bara det sker anmälan till (VL 4 kap 3 §). Rens-ningarna medför nära nog död bland uppväxande ungar av lax-fisk och även omfattande död bland fisken nedströms den rensande sträckanpå grund av vattengrumling. Lagstiftningen tar inte hänsyn till att i exempel-vis så producerar en oskadad havsöring i jordbrukslandet smolt för150 per hektar. Detta kan ställas mot jordbrukspro-duktionen som har en bruttoavkastning på endast perhektar!Bevattning kan ske om man ej skadar fiskets intressen (VL 4 kap 2 §). Hurvet exempelvis bonden när uttaget ej skadar smoltproduktionen? harbevattnare blivit fällda i domstol enbart då hela bäcken tömts på vatten. IDanmark får ingen bevattna utan tillstånd.Vid fiskdöd, om den skyldige döms, blir det böter som ej kommer fiskettillgodo. går den skyldige fri, bl.a. vid ett fall i då 30m3gödsel kom ut i en bäck och tog död på havsöring för 10 . Detär självklart att den som orsakar skada på fiskbestånd av allmänt fiskeintresseskall ersätta skadan. Dessutom skulle en sådan lagstiftning verka profylak-tiskt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddszoner längs åar och vattendrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vattenuttag för bevattning beslutas av ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid fiskdöd som skadat allmänt fiskeintresse skall den somorsakat fiskdöden ersätta skadan.
mot · GL02Jo762 · 1997-10-06 00:00:00 — Olivinbehandling av försurade vattendrag Statsbidrag utgår för s.k. kalkning av försurade vattendrag iakt och mening att höja pH-värdet. Olivinpulver har sammalångsiktiga effekt som kalk som medel mot försurning, mendärvidlag utgår inget statsbidrag.Enligt uppgift är orsaken att olivinbehandling endast kan höja pH-värdetupp till pH 6,8 (dock ej upp till pH 7,0 som är omslagspunkten mellan suraoch basiska reaktioner).Det skälet är enligt min mening ej hållbart. Många sjöar och vattendrag,speciellt inom fjällområdena, har aldrig haft pH som naturligt pH-värdeutan betydligt lägre. I sådana miljöer är olivinpulver med andra ord lika brasom kalk, för att höja pH-värdet till det värde som normalt skulle finnas därmed hänsyn till berggrund och jordmån.Detta är en angelägen verksamhet som regeringen bör beakta i sambandmed nästkommande budgetarbete så att statsbidrag kan utgå även för s.k.olivinbehandling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statsbidrag till olivinbehandling av försurade vattendrag.
mot · GL02Jo764 · 1997-10-06 00:00:00 — är den största samladeögruppen, totalt 160 öar, i och är belägen mellanEskilstuna och i . Området avsattessom naturreservat 1984 och omfattar totalt iSödermanlands och . Området är avriksintresse för såväl naturvård som friluftsliv. Ridön ochstörre delen av arkipelagen har varit i kronans ägo(sedermera ) sedan medeltiden. På ochAggarön bedrivs jordbruk med köttdjur, enskilda gamla torpfinns på dessa större öar och på ytterligare några mindre öar.Ingen ny bebyggelse har etablerats de senaste 50 åren.Området har påverkats av olikamänskliga aktiviteter främst relaterade till jord- ochskogsbruk. Under detta århundrade har denna verksamhetvarit koncentrerad till och Aggarön.Stora delar av arkipelagen är lövskogsdominerad. Ädellövkogsinslaget ärpåtagligt och senare tids forskning har påvisat att ingenstans i finnsså stor artstock av träd och buskar som i detta område. Området är ett avlandets största ädel/lövsskogsområden. Den ovanliga misteln är en karaktärs-art. En mängd hotade växt- och djurarter, unika för landet, har påträffats.Särskilt gäller detta för insekter och svampar, och flera av de ädla lövskogs-bestånden kan närmast beskrivas som urskog.DagslägetNaturvårdsverket är ägare av en mindre del av reservatetoch äger övrig mark. I samband medreservatsbildandet löstes skogsmarken in i hela reservatetmed undantag av där traditionellt skogsbrukbedrivits. Även jordbruket har bedrivits rationellt ochmarknadsmässigt och de enskilda torpen har arrenderats ut.Under de år som gått sedan reservatsbildandet har dettaförorsakat många konflikter och diskussioner. Inte minst hardetta gällt brister i skötsel av de värdefulla ängs- ochhagmarker som finns på . Konflikterna har förstärktsgenom bolagisering och omorganisering av Domänverket.Det senaste inslaget i denna utveckling är det förslag om försäljning tillprivatpersoner av torpen som framförts från AssiDomän ABs sida. Frånnuvarande läge med ett sammanhållet ägande skulle försäljning innebära att30-talet olika fastighetsägare får intressen i reservatet. Det skullesjälvfalletförsvåra en ändamålsenlig rationell förvaltning och skötsel. För förstagången skulle detta unika område privatiseras.SlutsatsRidö-Sundbyholmsarkipelagen är ett unikt orört områdeomgivet av ett av mest tätbefolkade ochexploaterade områden. Dess betydelse för flora och faunasamt för människors möjlighet att bedriva extensivtfriluftsliv ökar . Förvaltning och skötsel avområdet måste inriktas på att tillvarata dessa värden varförskogs- och jordbruk inte ska bedrivas på ett sätt som hotardem, d v s traditionellt med höga krav på avkastning. bör därför överföras iNaturvårds- alternativt ägo i samband medatt en ny ändamålsenlig skötselplan antas.På sikt bör reservatet omvandlas till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör inrättas somnationalpark.
mot · GL02Jo765 · 1997-10-06 00:00:00 — är till större delen ett kulturlandskap som sedantusentals år präglats av människornas verksamhet. Mycketstora delar av de skyddsvärda områdena enefälader,betesmarker, strandängar och hagmarker tillhör dettaodlingslandskap och försvinner alltmer därför att de intelängre är lönsamma i det moderna jordbruket. Därigenomförsvinner också flera växt- och djurarter som bara kanfortleva på gräsmarker som kontinuerligt röjs och betas. Detfordras därför stora vård- och skötselinsatser för att inteoersättliga värden ska gå förlorade i kulturlandskapet.Resurstilldelning och fördelning av statliga medel för landskapsvård ilandets regioner medför att det i är möjligt att nå deuppsatta målen för natur- och kulturmiljövården. Detta trots att kommuneroch landsting i det nya Skånelänet kommer att stå som medfinansiärer.I vissa delar av landet i övrigt kräver naturskyddade områden inte såmycket speciell skötsel då de t ex består av fjällområden, naturskogar, myr-marker eller kustområden med klippor och skär. Statens landskapsvårds-ansvar måste komma till uttryck i ett stöd till regionerna som i störreutsträckning baseras på verkliga förhållanden och behov. Annars kommer detinte att bli möjligt att i uppfylla de av statsmakterna uppställda målenför natur- och kulturmiljövården.En översyn bör därför göras av gällande principer och stödsystemför landskapsvården i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av gällande principer och stödsystem förlandskapsvården i .
mot · GL02Jo768 · 1997-10-06 00:00:00 — aktionsplan för biologisk mångfald syftartill att bevara lantraserna - deras fortlevnad och genetiskavariation.Tanken har varit att även hästraserna ardenner, nordsvenska hästen ochruss skulle komma i fråga inom ramen för det nya miljöprogrammet, somdelfinansieras av EU.Enligt EU-förordningen gällande för miljöstöd kan stöd även utgå tillutrotningshotade hästraser.Av nu föreliggande förslag framgår att dessa hästraser inte tagits med.Orsak har enligt vissa källor sagts vara, att regeringen backat i frågan medhänvisning till administrativa svårigheter. Dessa synes oss vara dåligt under-byggda skäl, då mycket väl dokumenterade uppgifter och statistik finns hosSvenska (). I dessa uppgifter framgår också data kringaktuell avel och hästhållning.Mot denna bakgrund anser vi att även nämnda hästraser bör ingå i stödettill utrotningshotade lantraser - finansierat inom ramen för det nu utvidgademiljöprogrammet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medel för bevarande av utrotningshotade hästraser.
mot · GL02Jo770 · 1997-10-06 00:00:00 — Våra kusthav är alltjämt utsatta för akuta miljöhot. Storabottenområden har drabbats av syrgasbrist till följd av denökande tillväxten av fintrådiga alger. Starkt bidragandeorsaker till denna syrebrist är urlakningen från jord- ochskogsbruksmark respektive nedfall av kväve och försurandeämnen vilka gynnar tillväxten av växtplankton.Öresund är ett område som är mycket hårt angripet av övergödning. Dettatar sig uttryck i att fintrådiga alger täcker inte bara bottnarna utan också kaniakttas på ytan, i många fall som något av flytande öar.Den miljömässiga målsättningen har varit att halvera kväveutsläppen från1990 . Denna målsättning har inte infriats, tvärtom har kväve-utsläppen ökat vilket innebär att övergödningen är detstörsta hotet mot våra kustnära havsområden. var den del av väster-havet som först drabbades av akut syrebrist. är bottenfaunan i områdetmer eller mindre utslagen.Trots att miljöproblemen är väl kända och kartlagda av länsstyrelserna iberörda områden, har vidtagna åtgärder, bl.a. bildandet av vatten-vårdsförbund och införandet av s.k. recipientkontroll, inte bidragit tillproblemens lösning. Om de akuta miljöstörningarna sålunda är uppmärksam-made tycks resursbristen i form av bl.a. otillräckligapersonalresurser vara åtminstone en del av förklaringen till de uteblivnaresultaten. I är t.ex. ett 50-tal personer i amt och kommuner påheltid sysselsatta med naturmiljöer medan det i endastfinns en tjänsteman som på heltid arbetar med miljöfrågor i Öresunds-området.Av ekonomiska skäl har de miljövårdande myndigheterna inte sällantvingats ge avkall på kvalitetssäkring av miljön. Den s.k. egenkontrollen,d.v.s. den kontroll som utförs av utsläpparna själva, har ofta visat sig varaotillräcklig.Det är nu Miljödelegation redovisade tio olikaåtgärdsförslag för att förbättra miljön i . Inget av förslagen har ännu genomförts. Den enda miljööver-vakning som förekommer vid utförs frivilligt avÖresundsfonden. Forskare och marinbiologer från och Kristinebergsmarina forskningsstation samarbetar med fonden som utför ett förtjänstfulltarbete men vars tjänster i betydligt större utsträckning skulle kunna tas ianspråk av myndigheter och politiker.Bland de förslag som Miljödelegation framlade märkstillämpning av bindande kvalitetsmål i miljöarbetet och att sådana kvalitets-mål inledningsvis införs i , inrättande av en ny organisation (Skåneshavsvärn) för att bedriva marin aktionsforskning, utföra mätningar, ta frambeslutsunderlag och framlägga åtgärdsförslag, förstärkning av det marinaskyddet i form av reservat.Mot ovanstående bakgrund framstår det som helt nödvändigt att sam-ordnade insatser utan ytterligare dröjsmål kommer till stånd för att motverkaövergödningen av våra kustnära hav. En lämplig utgångspunkt för meraaktiva åtgärder på detta viktiga miljöområde är att ta fasta på de förslag somframfördes av Miljödelegation , förslag som är ännu merangelägna än då de väcktes . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att motverka övergödningen av våra kustnära hav.
mot · GL02Jo771 · 1997-10-06 00:00:00 — Rovfågelsstammen fluktuerar med tillgång på mat -smågnagare - vilket också styr häckningen. Under toppårmed smågnagare ökar rovdjuren. Forskare säger att något oroandehåller på att hända i naturen. Rapportörer från har konstaterat att rovfåglarna minskat i antalunder senare år. Misstankar finns att det bl.a. är ett högt renbetestryck somindirekt kan förorsaka detta.I statistik från och med 1970-talet kan konstateras att gnagartopparna varttredje eller fjärde år, bl.a. de s.k. lämmelåren, har minskat markant iNorrland . Det är bara i områden med snörikavintrar som man får denna cykliska förekomst av smågnagare. Variationenfinns t.ex. inte i . Något har alltså hänt i den norrländska miljön förgnagarna.En teori går ut på att växterna producerar ett gift som varierar i cyklerberoende på betestryck. Med ett högt betestryck bildar växterna detta förgnagarna giftiga ämne. Sammankopplat med ett knapert matförråd, somtvingar gnagarna att äta de förgiftade växterna, blir resultatet förödande.Uteblivna toppår för gnagarna och en generell minskning av dessa gör attrovfåglar och andra predatorer minskar där det är ett högt betestryck av ren.Renskötseln har tveklöst en stor betydelse såväl för som förrenägarna. Det finns ingen anledning att ifrågasätta detta. Men för att kunnabalansera naturens reproduktionsförmåga genom rennäringens betestryckmåste en större hänsyn tas till att markutnyttjandet inte får bli för stort.Måletmåste vara att få en rennäring som är hållbar på lång sikt. För detta kan ettbättre underlag behövas för att bedöma renbetets ekologiska bärkraft.Den biologiska mångfalden riskerar att hotas om teorin stämmer, att högtrenbetestryck förorsakar minskad växtlighet som i sin tur påverkar sork- ochlämmelförekomsten och därigenom hotar rovfåglarnas mångfald. Balansen inaturen måste fungera på ett ekologiskt godtagbart sätt. Regeringen bördärför uppmärksammas på problemet för att skyndsamt vidtaga lämpligaåtgärder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att motverka rovfåglarnas utarmning i .
mot · GL02Jo776 · 1997-10-06 00:00:00 — Handel med avfall över nationsgränserna Tyska sopor - en lönande affärsidéDet pågår en omfattande handel med importerat avfall frånTyskland till . Avfallet består till stor del avplastförpackningar som bl.a. innehåller PVC. Företag iSverige får betalt för avfallet och för det sedan vidare tillolika värmeverk. Denna affärsverksamhet är givetvis lönsam.Genom om fri rörlighet åker tyskt avfall till - ochdanskt avfall som trängs ut far, tillsammans med ytterligare avfall frånTyskland, till Sverige.Den tyska miljörörelsen är mycket kritisk till att plastavfall exporteras tillSverige för förbränning med energiutvinning.En av anledningarna till att tyskt avfall transporteras till är attkostnaderna för omhändertagande av avfall i är betydligt högre än iSverige.Miljöpartiet de grönas förslagSkillnaderna i kostnaderna för omhändertagande av avfallmellan och måste minska. Regeringen bördärför verka för att så sker. Men framför allt måsteregeringen verka för att EU inför strängare regler föravfallstransporter. Tills dessa frågor har lösts bör regeringenföreslå ett slags moratorium som förbjuder importsamt förbränning av importerat avfall. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadsskillnaderna för omhändertagande av avfall mellanSverige och ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall verka för strängare regler inom EU föravfallstransporter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillfällig lagstiftning som förbjuder import samt förbränning avimporterat avfall.
mot · GL02Jo777 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård föreslår att anslagen för utgiftsområde 20 föråren 1999 och 2000 beräknas enligt tabellen nedan.Förslag till anslag 1998 och beräkningar , milj. kr.20 Allmän miljö- och naturvårdRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatBeräknatAvvikelse från regeringen199819992000199819992000Totalt för utgiftsområdet1 1781 1991 1531 1951 3451 645AnslagA1Statens naturvårdsverk268273278145195245A2Miljöövervakning m.m.869292A3Bidrag till kalkningsverksamhetför sjöar och vattendrag140140140100150200A4Investeringar och skötsel förnaturvård292297240700700850A5Koncessionsnämnden förmiljöskydd192020A6Kemikalieinspektionen807880A7Visst internationelltmiljösamarbete383737A8Stockholms internationellamiljöinstitut121212A9Nytt anslag: Miljö- ochkretsloppsforskning505050A10Nytt anslag: Sanering och åter-ställning av miljöskadadeområden200250300B1Statens strålskyddsinstitut788082B2Statens kärnkraftinspektion:Förvaltningskostnader767880B3Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning646567B4 Visst internationellt samarbete i Visst internationellt samarbete ifråga om kärnsäkerhet m.m.272727HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård enligt tabell.