mot · GL02Fi219 · 1997-10-06 00:00:00 — Eftersom vi avvisar delserie tre av JAS förespråkar vi fyra krigsflygflottiljer med två JAS-divisioner på varje flottilj (de redan beställda delserie ett och två). Inom anslaget A1 Försvarsmakten anser vi att en civilmotståndsutbildning skall finansieras och att två regementen bör ställas om till miljövärnsregementen. Vi föreslår minskade ramanslag på Försvarsmakten, i förhållande till regeringens förslag, med ca 2,6 mdkr 1998, 3,2 mdkr 1999 och 6,5 mdkr 2000. Kampen mot fattigdomen måste stå i fokus i allt utvecklingssamarbete, och bristen på mat är ett akut problem som ofta hänger samman med tillgången på vatten. Brist på vatten betyder brist på mat, bådadera sen gammalt en källa till konflikter länder emellan. Stöd till inhemsk livsmedelsproduktion är en viktig hjälp ett utvecklingsland kan få. Biståndet är också ett viktigt säkerhetspolitiskt instrument, som har stor betydelse för global stabilitet och internationella fredssträvanden. Regeringen sviker löftet att återgå till ett bistånd på en procent av BNI. Först föreslås en mycket marginell uppräkning av nivån från nuvarande , trots kraftigt förbättrade allmänekonomiska förutsättningar. Vi föreslår en väsentligt snabbare upptrappningstakt till 1998, . Behovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet för miljön i och kring är stort, bland annat för starthjälp till alternativ energiproduktion. Det femåriga programmet på 1 miljard för att stödja utvecklingen i bör genomföras snabbare genom ökade anslag . Vi anser inte att det behövs någon ny integrationsmyndighet utan att föreslagna medel till denna i stället skall användas direkt till integrationsåtgärder. Den marginella minskningen av anslaget vi föreslår beror på att projektet för demokratiutveckling inte bör flyttas till detta utgiftsområde från kulturbudgeten, som regeringen föreslår. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tandvård får inte åter bli en klassfråga! Vi föreslår en återgång till de regler i tandvårdsförsäkringen som gällde före den senaste försämringen . bör få ökat anslag bland annat för att kunna sänka avgifterna gentemot kommunerna. Vidare föreslår vi bl.a. bidrag till projekt för hemlösa och ökad information i skolan om tobak. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Vi föreslår ändrade ersättningsnivåer i sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna med 85 procents ersättning upp till inkomster på 4,2 basbelopp (ca /mån) och 40 procents ersättning på den del av inkomsten som överstiger detta belopp. Taknivåerna i försäkringarna bör samordnas vid 6,5 basbelopp, ca /månad. Under detta utgiftsområde bör också få ökat anslag för att mildra verkningarna av de omfattande neddragningar som skett . Ekonomisk trygghet vid ålderdom förslag till skatteväxling medför ett något förhöjt basbelopp, som ger pensionärer kompensation för de ökade energipriser som följer av skatteväxlingen. Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vi föreslår nya ersättningsnivåer i föräldraförsäkringen (se uo 10). Garantinivån bör räknas upp från dagens 60 till per dag, som de nuvarande 3 månaderna med garantiersättning slopas. Resebidraget till vissa föräldrar med underhållsstöd bör förbättras. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Upptagna besparingar avser främst minskade kostnader för arbetslösheten till följd av arbetstidsförkortning. Vidare föreslås nya ersättningsnivåer (se uo 10), höjd grundnivå och kortare kvalificeringstid till arbetslöshetsförsäkringen. Upptagna besparingar avser främst minskade kostnader för arbetslösheten till följd av arbetstidsförkortning och ökade ekonomiska ramar för kommunsektorn enligt våra förslag. Vi föreslår också något höjda anslag för lönebidrag och till . Vi föreslår ytterligare satsningar inom utbildningsområdet. Extra medel anvisas för stöd till elever med behov av speciellt stöd i grundskola och gymnasium. De ökade anslagen skall i första hand användas för hjälpmedel för elever med specifika läs- och skrivsvårigheter och fortbildning av lärare inom området samt utveckling av undervisningsformer och pedagogik inom gymnasieskolan genom fortbildning av lärare och skolledning. Den ökade satsningen på vuxenutbildning medför ökade arbetsuppgifter för CSN, vilket i vår budget kompenseras genom överföring av 10 miljoner från vuxenutbildningsanslaget. Ett nytt anslag för information och utbildning om genteknikens miljömässiga, sociala och etiska problem föreslås. Forskarutbildning och grundforskning vid universitet och högskolor måste stärkas kraftigt. Ett grundforskningsavdrag (GFA) om från medel för tillämpad forskning inom stadsbudgeten, vissa stiftelser och fonder föreslås i vår partimotion om universitetsforskning. Förslaget innebär en omfördelning av medel från tillämpad forskning till grundforskning. En preciserad bild av förslagets konsekvenser redovisas i vår partimotion om utbildning och universitetsforskning i en tabell över fördelning av de förstärkningar som uppkommer vid ett GFA om . I förslaget fördelas av tillkommande medel på forskningsråd och på universitet. Förslaget innebär en förstärkning av grundforskningsanslagen med och ca 2 000 nya doktorandtjänster. avsätts till en Utvecklingsfond för små och medelstora högskolor. Kultur, medier, trossamfund och fritid Vi föreslår förstärkningar för bland annat länsmusiken och icke-statliga kulturlokaler. Kvinno- och filmmuseum bör projekteras och tas i bruk . Det särskilda anslaget till fackliga organisationer under bidraget till folkbildningen kan dras in. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Den tidigare överenskommelsen mellan regeringen och på till allergisanering reducerades och fullföljdes sedan inte av regeringen, trots stora och ökande behov. Vi föreslår därför ett nytt reguljärt anslag till allergisanering på . Stödet till åtgärder mot radon i bostäder och vatten måste också öka. Det föreslagna stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet kan bli ett värdefullt tillskott till den ekologiska omställningen. Att kommunerna ges stor frihet och också får huvudansvaret för vilka insatser som skall göras är viktigt. Med tanke på att de allra flesta kommuner tillsammans med kommuninvånarna, företag och intresseföreningar tagit fram planer för det fortsatta Agenda 21-arbetet, finns redan det nödvändiga underlaget för insatserna. Det är dock fel att, som regeringen föreslår, låta detta stöd gå ut över de ordinarie miljöanslagen (utgiftsområde 20), som bantats hårt. Vi föreslår därför en omföring av en mindre del av medlen för lokala investeringsprogram till de ordinarie miljöanslagen. Allmän miljö- och naturvård Regeringen har, trots mångordigt tal om en ny satsning på ekologisk omställning, i praktiken rustat ner de ordinarie anslagen på miljöområdet i följd. Detta är mycket tragiskt eftersom det är här den största kompetensen på området finns. Vi anser att en del av de pengar regeringen föreslår till stöd för lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (utgiftsområde 18) bör föras över till de ordinarie miljöanslagen, som också i övrigt förstärks kraftigt i vårt budgetförslag. Detta innehåller bland annat kraftiga satsningar på , på bidrag till kalkning, skydd av urskogar och sanering och återställning av miljöskadade områden. Vårt förslag till ökade anslag följer förslagen från vår energiproposition . Den innehåller bland annat en ökad satsning på vindkraft och solvärme samt ett större stöd än regeringen föreslår till åtgärder för minskad elanvändning, effektivare energianvändning och introduktion av ny energiteknik. Inom kommunikationsområdet föreslår vi en kraftig minskning av anslaget till byggande av nya vägar och ett ännu kraftigare påslag för investeringar i nya stomjärnvägar. Detta för att kunna bygga upp en miljövänlig, effektiv och energisnål transportinfrastruktur. Även det regionala anslaget bör öka liksom köp av interregional persontrafik på järnväg. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Regeringen föreslår en mycket kraftig ökning av miljöstödet från EU, som kräver lika stor tilläggsfinansiering av pengar ur den svenska budgeten. Vi anser att det är svårt att snabbt absorbera en så stor ökning och att flera av de projekt som föreslås inte verkar tillräckligt genomtänkta. En besparing kan därför göras på detta anslag. Vi föreslår besparingar inom bland annat områdena teknisk forskning och utveckling (stiftelsepengar bör kunna utnyttjas mer), rymdverksamhet, investeringsfrämjande, turistfrämjande och Nuteks förvaltningskostnader. I flera fall bör det vara möjligt för berörda företag och branscher att själva finansiera dessa former av stöd. Däremot bör stödet ökas till lokal kooperativ utveckling och i stöd till småföretagsutveckling, bland annat s.k. såddfinansiering och kvinnlig nätverkskredit. Allmänna bidrag till kommuner Upptagna medel avser regleringar mellan kommunerna och staten till följd av vårt förslag om arbetstidsförkortning. Se vidare kapitel 5 Kommunsektorn. Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten förslag till skatteväxling medför ett något förhöjt basbelopp, som ger pensionärer kompensation för de ökade energipriser som följer av skatteväxlingen. 4 ut ur EU Det svenska medlemskapet i Europeiska unionen (EU) kan inte sägas ha medfört ekonomiska fördelar för svensk ekonomi. Den utlovade fördelen att arbetslösheten skulle gå ner har kommit ordentligt på skam. Räntorna har gått ner kraftigt , dock inte mer än vad som rimligen kan förväntas med hänsyn till budgetsaneringen och den lägre inflationen. Jämfört med andra länder som varit EU-medlemmar och som hade lika höga räntor som har inte den svenska utvecklingen varit bättre eller väsentligt annorlunda. Just det faktum att gått med i EU synes inte ha påverkat förändringarna av räntenivåer. Den ekonomiska tillväxten i verkar inte heller ha påverkats av EU-medlemskapet. Däremot har den inhemska ekonomiska politiken, konjunkturen och omvärldsförändringar uppenbart påverkat tillväxten. De direkta kostnaderna över statsbudgeten för medlemskapet har däremot inte låtit vänta på sig. Vi betalar 3 mrd kr i tullavgifter, 8 mrd kr i momsbaserade avgifter samt en BNI-avgift på 7,6 mrd kr. Dessa kostnader har genom riksdagsbeslut finansierats genom höjda skatter på arbete, fastigheter, energi m.m. Kostnaderna har därmed övervältrats på hushåll och främst mindre företag. Därtill kommer för statens del ökade kostnader i myndigheter, länsstyrelser, departement, regeringskansli och . Dessa kostnader är svåra att beräkna, men nettokostnaden kan uppskattas till minst ett par miljarder . Tillsammans med de direkta avgifterna till EU blir då statens direkta kostnad för EU-medlemskapet . får också tillbaka pengar från EU. Dels ett jordbruksstöd på 7,3 mdkr, regionalstöd på 0,8 mdkr, fiskebidrag på 0,2 mdkr, bidrag från socialfonden på 1,6 mdkr, forskningsbidrag på 0,6 mdkr samt övrigt 0,2 mdkr. Sammantaget är det . En stor del av dessa bidrag från EU kräver också nationella bidrag, dvs ytterligare utgifter från statsbudgeten. Dessa EU-bidrag har dessutom i många fall motiverat neddragningar på tidigare nationella utgifter till de berörda verksamheterna, trots att EU:s utformning av bidragen genomgående har varit sämre anpassade till svenska förhållanden. Det egentliga eller nyttiga bidraget är därför svårt att beräkna, men torde vara väsentligt lägre. Innan vi gick med i EU pågick en avreglering av jordbruket i med inriktningen att ta bort alla bidrag till lantbruksproduktionen. En fullt rimlig bedömning är att dessa EU-bidrag kan ersättas med hälften så mycket nationella bidrag om vi lämnar EU, utan att vi behöver förlora någon nytta. Resultatet av en sådan enkel kalkyl visar att medlemskapet kostar staten netto. Om lämnar EU, vilket vi förordar, skulle staten minst spara dessa . Genom den snabba budgetsanering som genomförts, och vars takt och storlek de gröna ställt sig bakom, finns ingen anledning att befara att omvärlden skulle reagera så att räntorna skulle behöva stiga. Men detta kräver troligen också en uttalat strikt ekonomisk politik, som bl.a. medför att en del av de besparingar som staten gör genom att slippa medlemsavgiften m.m. till EU används till att sanera statsfinanserna. Kraven på svensk ekonomi skulle inte minska vid ett utträde, men ändå kommer åtskilliga miljarder att kunna användas till goda investeringar i ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle. Förutsatt att en bra ekonomisk politik förs i landet finns det mycket goda förutsättningar för svensk ekonomi att utvecklas betydligt bättre utanför EU. EU- och EMU-projekten innehåller så mycket av stel centralistisk byråkrati, bristande frihandel, gigantiska bidragssystem och inbyggda konflikter mellan olika länder och regioner att vi på goda grunder kan anta att det är en fördel att stå utanför. har då mycket goda förutsättningar att bli något av en säker hamn för investeringar och placeringar, och svensk ekonomi kan i ett internationellt sammanhang utvecklas fritt. Då kan de miljöriktiga och socialt anpassade investeringarna i både infrastrukturer och människor öka, som statsskulden kan tas ner till en mer hovsam nivå än . Miljöskulden kan betalas av och kan bli ett föregångsland både ekonomiskt, ekologiskt och socialt. Ett utanför EU medger helt enkelt betydligt bättre möjligheter till en starkare ekonomisk utveckling med ekologiska och sociala förtecken. Regeringens förslag att höja nivån på det generella statsbidraget till kommunerna med är välkommet och tillgodoser delvis tidigare krav från de gröna om en vidgad ekonomisk ram för kommunsektorn. Vi anser dock att regeringens bedömning om att ytterligare personalminskningar i kommunsektorn kan undvikas är alltför optimistisk. Exempelvis förlorar kommunsektorn i skatteintäkter 1997 och ytterligare lika mycket 1998 när de avdragsgilla egenavgifterna höjs. 1998 måste kommunerna betala tillbaka ca 3 miljarder till följd av lägre ökning i skatteunderlaget 1996. Av regeringens tillskott på fyra miljarder går vidare omkring en tredjedel till att värdesäkra statsbidraget. Det blir således inga nya pengar 1998 och endast till en mindre del 1999 och 2000. de grönas förslag till ekonomisk politik leder till en förstärkt ekonomi för kommunsektorn som gör det möjligt att undvika fortsatta personalneddragningar. Totalt bedömer vi, enligt tabell 4, att kommunsektorns ekonomi med de åtgärder vi föreslår förbättras med ca 3 mdkr 1998, 5,5 mdkr 1999 och 6,7 mdkr 2000 jämfört med regeringens förslag. Tabell 3 Effekter på kommunsektorn Avvikelse från regeringens förslag. Återgång till tidigare nivå Ej höjd gräns för avdragsgilla resekostnader till 7.000 Reseavdrag görs om till skattereduktion Ej höjd egenavgift 1998 Se skatteväxling o kortare arbtid, kap 6 Se skatteväxling o kortare arbtid, kap 6 Minskad ersättning till arbetslösa, m.m. Se sänkt arbetstid, kap 6 Se sänkt arbetstid, kap 6 Ökade inkomster pga sänkta egenavg. Minskade skatteinkomster från arbetslösa Nya energiskatter (del i skatteväxling) Sänkta arbetsgivaravgifter (del i skväxl) Minskade kostn för socialbidrag o arb.markn. Därav till resultatförbättring, procent Högre finansiellt sparande, mkr Konsumtion (ökning alt. lägre minskning) motsvarar % av konsumtion Eftersom kommunsektorn i utgångsläget har en dålig ekonomi med ett prognostiserat finansiellt underskott 1998, bedömer vi att kommunerna kommer att använda ungefär hälften av den förstärkta ekonomiska ramen enligt förslag till resultatförstärkning, den andra hälften till ökad konsumtion, alternativt att minska konsumtionen mindre än tidigare planerat. Framemot , då kommunsektorns ekonomi kan komma att förbättras, kommer troligen en större del av den ökade ramen att användas till konsumtion. Nej till ingrepp i beskattningsrätten Beslutet att minska statsbidragen till de kommuner som höjer sin utdebitering bör rivas upp av såväl principiella som ekonomiska skäl. Beslutet innebär i praktiken ett allvarligt ingrepp i kommunernas självbestämmande. Sådana ingrepp bör bara ses som en yttersta nödfallsåtgärd om det föreligger reella hot att kommunerna genom okontrollerade skattehöjningar riserar att allvarligt skada den totala samhällsekonomin. Några sådana hot föreligger enligt vår mening inte . Av samma skäl avvisar vi de tankar som luftats av vissa statsråd att på något sätt straffa kommuner som sänker skatten. Ingrepp i den kommunala beskattningsrätten som riktar sig mot såväl höjda som sänkta skatter är utslag för ett fyrkantigt regleringstänkande som inte är förenligt med den svenska långvariga traditionen av kommunalt självstyre. Om ett litet antal kommuner med mycket god resp. mycket dålig ekonomi skulle välja att sänka resp. höja utdebiteringen, bör detta ses som naturliga inslag i en fortgående process där kommunerna anpassar sin verksamhet och skattesats efter ändrade yttre förutsättningar och kommuninvånarnas önskemål. Ingrepp i denna process leder bara till ineffektivitet, dåligt resursutnyttjande och skador på den demokratiska processen. 6 Konsekvenser och beräkningar de grönas budgetförslag innebär ett något högre budgetsaldo för staten och också ett högre sparande för hela den offentliga sektorn jämfört med regeringens förslag, se tabell 4. Tabell 4 Offentligt sparande Avvikelse från regeringens förslag. Överskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande motsvarar av BNP 1998 och 1999 samt , vilket med viss råge täcker de mål vi satt upp . Överskottet används till att amortera statsskulden och till att förbättra kommunernas finanser. 6.2 Effekter av sänkt arbetstid För att tydligare illustrera effekterna av vissa väsentliga delar i de grönas ekonomiska politik visas i detta och följande avsnitt sammanställningar över de poster som ingår i våra paket Sänkt arbetstid eller Skatteväxling. Samtliga poster i paketen ingår i någon av tabellerna Inkomster (tab 1, fyrsiffriga littera anges) eller Utgiftsområden (tab 2, en- eller tvåsiffriga nummer på utgiftsområden anges). Tabell 5 Ekonomiska effekter för staten av förslag till sänkt arbetstid Avvikelse från regeringens förslag. Ackumulerad andel av totala effekter som uppnåtts Totalt minskar kostnader för arbetslöshet med 32 mdkr (lönenivå) Direkta effekter för staten Andel av total minskning som faller på öppen arbetslöshet: 1998 , 1999 , 2000 Minskad kostnad arbetsmarknadspolitiska åtgärder Andel av total minskning som faller på åtgärder: 1998 , 1999 , 2000 Ej höjd egenavgift 1998 Hälften av (återstoden på skatte-växling). 0,1999, ytterligare 1,2000 Regleringar mot kommunerna, p.g.a. att kommunerna får Skattebortfall p.g.a. minskad utbetalning av arbetslöshetsförsäkring, m.m. Ökade inkomster pga sänkta egenavg. SÄNKT ARBETSTID, netto Vi har räknat med att de ekonomiska effekterna av arbetstidsförkortningen till /vecka har slagit igenom helt . På den första raden i tabellen anges hur stor del av besparingarna i form av minskad arbetslöshet, respektive hur stor del av skattebortfallet som hinner slå igenom till resp. år. Den stora vinsten för staten med en arbetstidsförkortning ligger i minskade kostnader för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder när den totala arbetslösheten minskar med . En del av besparingen äts upp av skattebortfall främst för kommunsektorn, som staten måste kompensera denna för. Återstoden av besparingen, ca , används till sänkta egenavgifter och höjt grundavdrag för att minska inkomstbortfallet vid arbetstidsförkortningen för dem som arbetar heltid. 6.3 Effekter av skatteväxling Tabell 6 visar en sammanställning av de grönas förslag till skatteväxling åren 19982000. Tabell 6 de grönas förslag till skatteväxling Avvikelser från regeringens förslag. förslag avvikelse från regeringen Skatt på el från kärnkraftverk Höjs /kWh 1/1 98, därefter /KWh Skatten höjs till 4,98 i st.f. sänkning till 2,. Därefter årlig inkomstökning pga höjda elpriser Höjs /kg från 1/1 98. Nedsättningen för industri minskar. Höjs /kWh från 1/1 98 (för el från 1/1 99). Nedsättningen för industri minskar. Minskad bilåkning pga högre skatt Sänkta andra skatter m.m. Ej höjd egenavgift 1998, brutto Hälften av (återstoden på sänkt arbetstid). Sänkt egenavgift 0, -D:o reglering kommuner Ej höjn 0,1998, sänkning 1999, 2000 Sänkning från 1,7 till 1, Energiintensiv industri, glesbygdstrafik m.m. Skatteväxlingen genomförs i en takt av inledningsvis , därefter något långsammare, så att den uppgår till ca . Skatteväxlingen skall vara inkomstmässigt neutral, dvs ökade skatter på energi kompenseras av sänkta andra skatter, främst på arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den ekonomiska utvecklingen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den växande miljöskulden m.m. och nödvändigheten att minska denna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mer aktiv miljöpolitik som drivkraft för en positiv ekonomisk utveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hushållens sparande, att fastställer ett långsiktigt mål om överskott i de offentliga finanserna på av bruttonationalprodukten i genomsnitt över en konjunkturcykel, att faställer konjunkturrelaterade mål för budgetpolitiken om ett överskott i de offentliga finanserna till av bruttonationalprodukten för och , att hos regeringen begär förslag om lagstiftade övergripande mål för i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om låg realränta som mål för den ekonomiska politiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för näringspolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sysselsättningsutvecklingen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningssatsningen, att upphäver lagen om försök med resursarbete fr.o.m. den 1 januari 1998,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för en bättre fördelningspolitik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de tvivelaktiga ekonomiska effekterna av medlemskapet i Europeiska unionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nackdelar och risker med ett eventuellt svenskt medlemskap i monetära unionen, att beslutar att svenskt medlemskap i monetära unionen skall avgöras i en folkomröstning, att godkänner den reviderade beräkning av de offentliga utgifterna för åren 19982000 som anges i motionen (tabell 2), att beslutar om fördelning av utgifterna för på utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 2), att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000 som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell 2), att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för (tabell 1), att godkänner beräkningen av budgeteffekter för av förändrade skatte- och avgiftsregler (tabell 1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att förbättra kommunsektorns ekonomiska förhållanden, t.ex. genom att ej höja egenavgifterna, samt andra åtgärder som förbättrar kommunernas skatteunderlag, att godkänner beräkningen av ökade ekonomiska ramar för den kommunala sektorn i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 4), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas rätt att höja eller sänka utdebiteringen utan att drabbas av statliga sanktioner, att avskaffar lagen om att minska statsbidrag till kommuner som höjer sin kommunalskatt. 1 Yrkande 13 hänvisat till AU.