mot · GL02K333 · 1997-10-06 00:00:00 — 2 Fria samhällen kräver fria medier 2.1 En värld i förändring 2.2 Informationssamhället ger kraft åt den ekonomiska utvecklingen 2.3 Det fria ordet 3 En strategi för 4.1 Grundläggande fri- och rättigheter 4.2 Mångfald och konkurrens i stället för dominans 4.2.2 Ett statligt markbundet stolpnät hotar mångfald och teknikutveckling 4.2.4 Ett nytt public service-uppdrag 4.3 Yttrandefrihet på Internet 4.3.1 Nej till kontroll och censur 4.3.2 Ett stärkt skydd för individen 5 Digitaliseringen och förnyelsen av 5.2 Utbildning och forskning 5.2.2 Lärarutbildning och fortbildning 5.2.3 Högre utbildning och forskning 5.2.6 Bibliotekens roll i kunskapssamhället 5.3 En nystart för Världen förändras med hjälp av den nya informationstekniken. Avstånd krymper och kontakterna och beroendet länder emellan ökar. Det fria ordet rör sig med ljusets hastighet genom de informationsnätverk som knyter samman allt fler människor. Denna utveckling rymmer stora möjligheter för . I denna motion redovisar Moderata samlingspartiet en strategi för att skall tillhöra den globala utvecklingens absoluta spjutspetsar när det gäller varje del av utnyttjandet av informationsteknologin. För att tillvarata den informationstekniska utvecklingen måste det fria ordet värnas, såväl i gamla medier som i nya. Mediautbudet skall präglas av mångfald och konkurrens istället för statlig dominans. Av detta skäl avvisar vi regeringens planer på markbundna digitala tv-sändningar. Regeringen bör istället lägga förslag om en privatisering av en rikstäckande tv-kanal och två rikstäckande tv-kanaler. Det fria ordet måste också värnas på Internet. Förhandsgranskning och censur av kommunikationen på Internet är lika förkastligt som censur av tidningar eller teaterföreställningar. Den tekniska utveklingen ställer också krav på att skyddet för den personliga integriteten stärks. Den svenska lagstiftningen måste ges en form som är kompatibel med en snabb teknisk utveckling utan att göra avkall på ett starkt skydd för integriteten. Skolan spelar en viktig roll i arbetet att göra till en ledande IT-nation. Före utgången av skall alla skolor vara anknutna till Internet via fasta höghastighetsförbindelser. Informationstekniken skall också utnyttjas för att förnya formerna för den högre utbildningen. ligger inom det tekniskt möjligas räckvidd. Denna motion anger riktlinjerna för en politik som bejakar de möjligheter till en positiv samhällsutveckling som den nya informationstekniken ger. Men genomförandet kan endast åstadkommas av engagerade medborgare och företag i ett öppet och fritt samhälle där individen har goda förutsättningar att verka och växa. 2 Fria samhällen kräver fria medier 2.1 En värld i förändring Världen befinner sig i snabb förändring. har kommunismen fallit i och ersatts med fria samhällen och dynamiska ekonomier med sikte på ett EU-medlemskap . I stora delar av tredje världen sker en tillväxt och välståndsökning som saknar motstycke tidigare i historien. Marknadsekonomin har jorden runt etablerats som det självklara systemet för att tillgodose människors behov och önskemål. Runt om i världen stärks frihet och demokrati. För enskilda människor öppnas större möjligheter till information och kunnande än vad som varit möjligt. Ett centralt och avgörande inslag i denna globala samhällsutveckling är den moderna informationstekniken och det internationella mediesamhällets växande betydelse. Geografiska avstånd spelar en allt mindre roll för människors kommunikation med varandra. Gränser innebär allt mindre hinder för människors och samhällens kontakter. Diktaturer som värnat sin makt genom att kontrollera kunskap och information möter i det nya mediesamhället en övermäktig kraft som tvingar fram en utveckling på de enskilda människornas villkor. Informations- och kunskapssamhället ställer den enskilde medborgaren i centrum för flödet av nytt tänkande och vetande, underhållning, nyheter och kommersiella aktiviteter. Gamla hierarkier får ge vika när människors kontakter med varandra kan ske direkt på individernas egna villkor. Ingen annan än de själva bestämmer vilken information och kunskap de skall bli delaktiga av. Avståndet till kunskap är aldrig längre än till en radio, en TV-apparat eller en persondator. Satelliter, kabelnät och frekvenser ger tillsammans med CD, video och Internet en mångfald av möjligheter och en tidigare oanad närhet till information, kultur, kunskap och beslutsfattande. Om kunskap är makt har världen aldrig sett en så omfattande spridning av makt på så många händer som det nya informationssamhället ger upphov till. Det är därför en viktig uppgift att tillse att det är den enskildes frihet och rätt som präglar den nya informationsteknologins tillämpning i samhället. Strävanden att ställa tekniken under politisk kontroll begränsar möjligheterna till utveckling och får inte ta överhanden. Ingenstans i vår värld är långt borta, snarare är varje plats på vår jord ett centrum i det nätverk som växer fram när handel, forskning, vetenskap, samhällsdebatt, nyheter och kultur blir globala. kan den nya informationstekniken vara mångfaldigt lokal vad gäller identitet och skapande. Närheten är påtaglig och gör det lika svårt att stå oberörd inför skeenden långt bort som inför det som sker längs vår egen gata eller i vår egen stad. En prinsessas död, ett störtat flygplan eller grymt förtryck väcker engagemang, medlidande eller vrede. Politiken präglas som ett led i denna utveckling alltmer av att demokratins och frihetens krafter blir gränslösa. Mångfalden och intensiteten är svåröverskådlig just därför att inget utesluts annat än genom våra egna beslut. Tillvaron blir därmed inte lättare utan ställer allt större krav på oss både som medmänniskor, medborgare, konsumenter, producenter eller beslutsfattare inom näringsliv, politik, vetenskap och forskning. De nationer som bäst förmår att ta tillvara mediasamhällets effekter och informationsteknikens möjligheter kommer att vara de samhällen som går i täten kulturellt, ekonomiskt och politiskt. Välstånd och goda livsvillkor tillhör de samhällen som genom företagande och nyskapande förmår vara ledande i användningen av informationsteknik och som drar nytta av den kraft den ger medborgarna. Informationstekniken och moderna medier är inte bara världens snabbast växande branscher utan också medel för förnyelse och förändring av samhället i dess helhet. 2.2 Informationssamhället ger kraft åt den ekonomiska utvecklingen Det finns en betydande ekonomisk kraft i utvecklingen. Utbytet och beroendet världens länder emellan ökar. Allt fler länder och allt fler människor knyts samman och involveras i ett globalt utbyte av varor och tjänster blir, kort sagt, delaktiga i en global marknadsekonomi. Den drivande kraften bakom denna globalisering är en medveten utveckling mot frihandel och avreglering, samt den snabba tekniska utvecklingen och det kreativa tillämpandet av informationsteknik, IT. I takt med denna utveckling har också information blivit en allt viktigare tillgång. Det faktum att de nationella gränserna inom många sektorer suddats ut och att varor, tjänster, teknik, kapital och idéer rör sig oändligt mycket snabbare mellan olika platser beror i stor utsträckning på att flödet av information är så snabbt, decentraliserat och fritt. Den snabba tekniska utvecklingen för med sig en sammansmältning av de olika informationsbärande medierna. Gränserna mellan tv, radio, tidningar, Internet, böcker, suddas ut eller ritas om. Denna utveckling sker oberoende av politiska beslut. Den drivs fram på en lång rad olika marknader där konsumenter, tittare, lyssnare och användare tillsammans med uppfinnare, utvecklare, tekniker och kreatörer utvecklar bärkraftiga projekt och idéer i samarbete med kapitalägare, banker och företag. Utvecklingen är i det närmaste omöjlig att förutse. Vem hade föreställt sig att en norsk oljeborrplattform skulle börja byggas om för att från en position i skjuta upp f d sovjetiska ubåtsmissiler lastade med satelliter för att skapa ett nytt, globalt, kommunikationsnät? Det är dock vad som håller på att ske privat finansierat och organiserat. I dessa kreativa och ofta globala miljöer, där nya företag växer fram och där ständig utveckling sker, är det inte statlig inblandning som skapar dynamiken utan enskilda människors arbete och fantasi. Det innebär inte att politiska beslut är oväsentliga, snarare tvärtom. Minsta försök att reglera, socialisera eller förhindra utvecklingen motverkar nytt företagande eller riskerar att leda till att företaget, projektet eller idén flyttar till ett land med bättre och friare utvecklingsklimat. Det finns med andra ord ett stort behov av ett gott politiskt ledarskap och en insikt om att det är på marknaderna den framtida IT-utvecklingen skall ske. 2.3 Det fria ordet Av central betydelse är det fria informationsflödet. Att slå vakt om det fria ordets princip är nödvändigt för att inte utvecklingen skall gå förbi. Informationssamhällets dynamik ligger i respekten för det fria ordet. Det fria ordet har en direkt betydelse för informationsfriheten och medborgarnas frihet. Öppenheten för nya tankar och möjligheten att pröva dem i verkligheten möjliggör tillsammans med den kritiska granskningen av maktutövning och existerande föreställningar en ständigt pågående utveckling av det mänskliga samhället. Det kommer till uttryck genom yttrandefrihet och tryckfrihet, genom pressfrihetens i självklara traditioner och genom att massmedierna står fria och oberoende från den offentliga makten. Utan det fria ordet finns vare sig fria medborgare eller fria samhällen. Det är en av statens allra mest grundläggande uppgifter att säkra det fria ordets ställning inom samhällslivets alla områden, och denna insikt måste genomsyra statens förhållningssätt till moderna medier precis som den en gång präglade synen på tryckta medier. Det berör informationstekniken i vidaste bemärkelse och alla de upptänkliga kombinationer och innovationer som uppstår i det växande gränslandet mellan IT och medierna. Dessutom finns det ett antal hinder för en snabb och dynamisk utveckling i på IT medie-området och som är ett resultat av tidigare inblandning från det offentliga. Vi menar att det är hög tid för det offentliga att vidta en ordnad reträtt från dessa ingrepp. Lagstiftaren bör inskränka sin uppgift till att upprätta ett brett, stabilt ramverk som säkerställer det fria ordet, skyddar individens integritet och får marknadsekonomin att fungera. Inom detta ramverk kan sedan allehanda tekniska lösningar, nya och gamla medier och tjänster rymmas. En fri marknadsekonomi har visat sig överlägsen vad avser att förse människor med de varor och tjänster som de faktiskt efterfrågar. 3 En strategi för Utvecklingen inom IT-medieområdet erbjuder stora möjligheter. tillkallade den dåvarande borgerliga regeringen en kommission för att främja en bred användning av informationstekniken i , i syfte att höja livskvaliteten och öka vårt lands internationella konkurrenskraft. Denna åtgärd hade föregåtts av en utveckling inom det traditionella medieområdet där radio- och TV-monopolet hade avskaffats och fått från staten fria och självständiga med varandra konkurrerande radio- och . Kommissionen leddes av statsministern för att markera den utomordentliga vikt regeringen fäste vid informationsteknikens utveckling. presenterade sin analys och de visioner, mål och riktlinjer som den ansåg borde ligga till grund för IT-utvecklingen i . Betänkandet Vingar åt människans förmåga (SOU 1994:118) avsåg att tjäna ett dubbelt syfte. Dels skulle förslagen ses som utgångspunkter för kommande analyser, dels skulle vissa förslag, inte minst till följd av kommissionens sammansättning, kunna omsättas i praktisk handling utan ytterligare dröjsmål. Tyvärr avstannade detta arbete i samband med Socialdemokraternas maktövertagande. Inom detta område liksom vad gäller andra moderna medier har Socialdemokraterna präglats av vad som i bästa fall kan kallas tveksamhet men som i verkligheten handlar om misstro och motvilja. Det var dessvärre välmotiverat när i en rapport till regeringen konstaterade: Om skall ligga 2000, måste vårt land öka tempot. Frågan är om inte regeringens saktfärdighet redan förspillt möjligheterna för vårt land att nå en position bland världens främsta IT-nationer. Internet är en fluga som kanske blåser förbi. Jag tror inte att folk i längden kommer att vilja ägna så mycket tid, som det faktiskt tar, åt att surfa på nätet. Socialdemokraternas förhållningssätt har präglats av en motvilja till en utveckling man inte riktigt rår över själv. Därför har de föredragit en politik som bygger på kontroll över användningen av medierna. Den syn som en gång lade grunden för radio- och TV-monopolet präglar nu också Socialdemokraternas syn på användningen och utvecklingen av IT och de medier som den moderna informationstekniken för med sig. Kommer förändringarna att skapa bättre förutsättningar för samhällsutvecklingen? Vi tror att det endast kan ske genom att staten garanterar genom lagstiftning, ägarskap och beslutsrätt den infrastruktur som är nödvändig för att alla skall ha möjlighet att använda sig av den nya tekniken. och , ordförande respektive styrelseledamot i . Utsedda av den socialdemokratiska regeringen. Samma syn förefaller ha styrt Statskontorets upphandling av ett system för eletronisk handel för den offentliga sektorn. Man uppvisade en faiblesse för storskalighet och enhetlighet som avslöjade att man inte insett den nya teknikens möjligheter att kombinera heterogena och decentraliserade system. Socialdemokraterna sovit eller grubblat på hur man skall kunna socialisera delar av den nya tekniken har utvecklingen in i kunskapssamhället och bort från industrisamhället fortsatt i snabb takt. Det är hög tid att regeringen inser att en helt ny syn på samhället är nödvändig för att möta framtidens utmaningar. Medborgare som genom den nya tekniken kan sända, motta och bearbeta information oberoende av tid, rum eller andra begränsningar kommer att ställa nya och annorlunda krav på det politiska systemet. Utvecklingen innebär naturligtvis inte att allt det som gjorts tidigare plötsligt blir oanvändbart. Industrier avvecklas inte bara därför att nya uppgifter blir mera aktuella. Visserligen talar mycket för att en relativ förskjutning kommer att ske när det gäller tyngdpunkten i ekonomin, tillväxten av arbetstillfällen m.m. Likväl kommer ekonomiska stabilitet att för överskådlig tid vara beroende av att den industri som tjänar vårt land väl, kan vidareutvecklas och göra det också . Förvisso kan med informationsteknikens hjälp helt nya uppgifter utföras. Som ett resultat härav finns utrymme för ett betydande nyföretagande, inte minst i de tjänste- och kunskapsorienterade delarna av ekonomin. Tvärtemot vanliga föreställningar om informationsteknikens effekter på möjligheterna till arbete visar erfarenheten att nya arbetstillfällen skapas när användningen av den nya tekniken expanderar. Bara i har hundratusentals nya arbetstillfällen tillkommit som en direkt följd av det informationstekniska genombrottet. Också andra företag än de som är direkt engagerade inom informationstekniksområdet påverkas emellertid av teknikskiftet, kanske t.o.m. i större utsträckning än IT-företagen själva. Denna påverkan skall dessutom ses tillsammans med de övriga förändringar vi just berört. En IT-strategi värd namnet måste ta sin utgångspunkt i vetskapen om de fundamentala förändringar som bl.a. teknologin aktualiserar. De konkreta IT-frågorna måste fogas in i en moderniseringsstrategi för hela det svenska samhället. I ett fritt och öppet samhälle kommer de genom kraften i sin egen utveckling att bidra till en vitalitet och öppenhet som behöver. En strategi för skall lägga grunden för det arbete som krävs för att skall tillhöra den globala utvecklingens absoluta spjutspetsar när det gäller varje del av utnyttjandet av informationsteknologin. För detta krävs: att fria medier inte hindras av statlig dominans eller reglering utan tillåts fylla sin centrala roll som informations- och kunskapsförmedlare i ett öppet samhälle och ges utrymme att genom sin integration med informationstekniken driva utvecklingen framåt. att utbildningen och forskningen tar till sig den nya informationstekniken och tillämpar den som en integrerad del i undervisning och arbete. Därför skall alla skolor senast vid utgången av vara anknutna till Internet via fasta höghastighetsförbindelser. att den svenska staten utgör ett föredöme och en positiv kraft som på ett kreativt sätt utnyttjar informationstekniken i sin information till medborgarna. att har goda förutsättningar för att såväl nya företag, som bygger på eller erbjuder produkter och tjänster vi inte kan föreställa oss, som gamla företag, kan skapas och växa. Därigenom tillvaratas den entreprenörsanda och de idéer människor bär inom sig och som kan få en extra skjuts genom informationstekniken. 4.1 Grundläggande fri- och rättigheter Yttrandefriheten liksom tryckfriheten i grundas på ett antagande om att mångfalden bäst skyddas och stärks av etableringsfrihet. Det ska råda stor frihet att ge ut och distribuera medieprodukter och att pröva deras ekonomiska bärkraft. Inom ramen för dagens tekniska begränsningar för medier skall det vara läsarna, lyssnarna, tittarna och användarna som genom sina val avgör vilka medier som skall ha förutsättningar att distribueras. Det kan inte vara, och får inte vara, politiskt grundat godtycke som avgör vilka begränsningar som ska göras. Grunden för att yttrandefrihetsgrundlagen tillåter lagstiftning om tillstånd och villkor för att sända radioprogram samt TV ligger i behovet av att på något sätt ordna användningen av frekvenserna för TV och radio. En skyldighet för ett programföretag att i sin redaktionella verksamhet hålla sig till en i förväg lämnad programförklaring, vilket bl.a. föreslagits av när det gäller DAB-radion, är diskutabel från konstitutionell synpunkt. I yttrandefrihetsgrundlagen finns vissa bestämmelser i 3 kap. 5 § YGL om redaktionell självständighet och 1 kap. 3 § första stycket om frihet från censur. En sådan ordning kan ge möjlighet till en obehörig styrning av vad som yttras i radio. En god regel är att i tveksamma fall inte välja lösningar som kan påstås leda till begränsningar av grundlagsskyddade medborgerliga rättigheter. Statens ansvar är att slå vakt om yttrande- och etableringsfriheten. Därmed uppnås en mångfald på publikens och samhällets villkor. För ett vitalt kultursamhälle är det av stor vikt att det finns så många fora för skapande som möjligt, så många kanaler för att nå publiken som tekniken medger och så många alternativ att välja mellan som det finns intresse att sända och som publiken efterfrågar. I takt med att mediemarknaden globaliseras är det viktigt att ge även svenska företag möjligheter att konkurrera på goda villkor. För att öppna möjligheter att skapa och vidmakthålla konkurrenskraftiga regionala medieföretag ska dessa ges möjlighet att agera inom alla distributionsformer. Hinder för t.ex. tidningsföretag att äga radiostationer skall därför avskaffas. Följande riktlinjer måste därmed beaktas: Det offentliga får inte genom skattemedel eller andra med tvång uttaxerade medel motverka konkurrens och mångfald. Staten får inte utöva sin makt så att den styr och dominerar det medieutbud som når den enskilde medborgaren. Det ställer krav på att det offentliga utformar sin verksamhet så att den bidrar till det samlade medieutbudet med det som andra inte förmår. Staten skall verka för etableringsfrihet så långt tekniken förmår. Inom ramen för tillgängliga frekvenser eller kanaler skall var och en behandlas likvärdigt. Etableringsfrihet är det bästa sättet att utan offentliga regleringar motverka all mediekoncentration. Den nya tidens medier skall liksom den fria pressen stå oberoende från stat och kommun. Staten skall inte genom politiska beslut och godtyckliga val avgöra vem eller vilka som skall få sända. Tryckfrihetens principer och yttrandefrihetsgrundlagen skall vara ramen för vad som får sändas. Olika medier skall ha rätt att söka sin finansiering genom reklam eller avgifter från publiken. Yttrandefriheten måste säkras även i nya medier, likt Internet. Förhandsgranskning och censur är lika förkastligt i nya medier som i gamla. Begränsningar av medieföretags ägandeförhållanden skall avskaffas. 4.2 Mångfald och konkurrens i stället för dominans Såväl radio som television har stått under politisk kontroll i . Tekniska framsteg gjorde emellertid att monopol inom etermedierna blev omöjliga att upprätthålla såvitt man inte valde drastiska metoder för att hindra medborgarna från att ta del av radio- och TV-utbudet i en gränslös värld som man inte kunde styra över. Det saknades inte förslag om att ta till sådana metoder. Precis som man i öststatsländerna eller i dagens förbjudit viss mottagarutrustning fanns det ledande socialdemokrater som ville förbjuda parabolantenner. Det var med motvilja som andra socialdemokrater såg att landets riksdagsledamöter skulle få ta del av satellitsändningar på sina arbetsrum i . Utrymmet för markbundna sändningar kunde i längden inte döljas. Utbyggnaden av kabel-TV och av satellitsändningar gjorde det dessutom meningslöst. I och med att i konflikt med svenska myndigheter började sända via satellit från till bröts monopolet upp genom publikens efterfrågan och kraften i den moderna informationstekniken. Etableringen av en markbunden oberoende TV-kanal, , innebar att monopolet formellt upphörde. Via vanlig antenn, kabel och satellit nås svenska folket av en mångfald TV-sändningar. Detta hindrar inte att public service-verksamhetens television i kraft av att man disponerar två rikstäckande kanaler och dominerar det utbud som har störst betydelse för kultursamhället, samhällsdebatten och politiken. I då televisionen blivit ett dominerande medium är detta en maktkoncentration som verkar i motsatt riktning till de idéer som pressfrihetens och tryckfrihetens traditioner bär på. Inte nog med att det fria ordet begränsas. Som på alla andra områden leder monopol till att vitalitet, mångfald och entreprenörsanda för hela branschen blir lidande, med stagnation och brist på nytänkande som följd. När lokalradion släpptes fri uppstod 80 nya radiostationer. Motsvarande utveckling skulle kunna ske inom andra medier, förutsatt att statens hämmande monopol avvecklas. Det kan vidare ifrågasättas om dagens omfattande must carry-skyldighet är förenlig med yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). I 3 kap. 1 § 2 st. YGL stadgas nämligen: Den frihet som följer av första stycket hindrar inte att det i lag meddelas föreskrifter i fråga om skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning .... Kravet på allmänhetens tillgång till allsidig information måste rimligen anses tillgodosett genom att public service-kanalerna och omfattas av must carry-skyldigheten. Som public service-kanaler är det deras uttryckliga uppdrag att tillhandahålla just allsidig information. Därmed kan det inte anses befogat att utöka must carry-skyldigheten till att omfatta andra kanaler för att tillgodose informationsbehovet. 4.2.2 Ett statligt markbundet stolpnät hotar mångfald och teknikutveckling Regeringens planer på markbundna digitala tv-sändningar är oroande. När kabel-tv-näten digitaliseras kan man skapa närmare 300 kanaler där det tidigare bara varit plats för ett trettiotal kanaler. Detta innebär oanade möjligheter för kabelnäten som medium att ge plats för utbildning, information, underhållning, interaktiva tjänster, personligt skapande och mångfald på medborgarnas villkor. Digitaliseringen av kabelnäten kommer att skynda på utvecklingen av vår datakommunikation. kan genom en digitalisering av televisionen, genom satelliter och de befintliga kabelnäten gå i täten för bredbandskommunikationen.