mot · GL02Jo229 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningLantbruks- och livsmedelssektorn kan spela en viktig roll försysselsättningen, om rätta förutsättningar ges. Enligt LRF börca 25 000 nya arbetstillfällen kunna skapas fram tillsekelskiftet.Fram till anslutningen av vårt land till EU arbetade ochregeringen på genomförandet av jordbrukspolitiska beslut. Dettainnebar en nära nog fullständig avreglering av jordbruket och också vissaproduktionsbegränsningar. Lönsamheten i jordbruksnäringen var synnerligendålig med företagsekonomiska underskott i flertalet produktionsgrenar.Jordbruksnäringen arbetade kraftfullt för en svensk EU-anslutning. Genomdenna tillkom ett omfattande bidragssystem till jordbruket som i sinnuvarande omfattning dels är ett kompensationssystem, dels ett produktions-begränsningssystem.Betydande belopp kom att tillföras jordbruket och utsikterna till förbättradlönsamhet ökade. Huvuddelen av de stöd som tillförts näringen är heltfinansierade genom EU:s budget. Bland dessa kan nämnas arealersättningenoch de generella djurbidragen. Andra ersättningar delfinansieras på olikanivåer, till exempel LFA-stöd och miljöstöd av skilda slag.För mjölkproduktionen finns ett produktionsbegränsningsprogram i formav tilldelad mjölkkvot. Regeringen har i sin hantering av detta program lagttill nationella krav, främst av miljökaraktär, som väsentligt byråkratiserathanteringen av kvotsystemet.Från landets mjölkproducenter riktas ständigt stark kritik mot rådandeförhållanden, varvid det förtjänar att uppmärksammas att regelverket i höggrad är nationellt med ansvaret hos den socialdemokratiska regeringen.LönsamhetsutvecklingenDe ersättningar som utbetalas i form av arealersättning ochdjurpremier är alla tillkomna för att ersätta den enskildelantbrukaren för intäktsbortfall. Sedan EU-anslutningen harvåra svenska lantbrukare tvingats konstatera attprisutvecklingen på i princip alla produkter varit negativ.Främst märks detta i animalieproduktionen där såvälmjölkpriset som priset på olika köttvaror kraftigt sänktsvilket även gäller i konsumentledet. Detta var känt föreanslutningen till EU men har förstärkts på ett antal olika sättgenom svenska jordbrukspolitiska beslut samt BSE-utbrottet.Vad gäller spannmålspriserna har dessa befunnit sig på en mera stabil nivåfram . Genom valutakursförändringen ochberoende på en mycket stor skörd såväl inom EU som i världen i övrigtsänktes prisnivån i storleksordningen . Det kan konstateras attlagret på spannmålsprodukter i världen är minskande, att världsbefolkningenväxer och att allt fler får ekonomisk kapacitet att köpa livsmedel, varföröverskottssituationen långsiktigt bör kunna lösas men ett betydande sambandfinns mellan nedgång i animalieproduktionen och överskott på spannmål.Sammanfattningsvis kan sägas att lönsamheten i produktionen harförsämrats ytterligare efter EU-inträdet vad gäller animalieproduktion. Förspannmålsodlingen har lönsamhetssituationen förbättrats något.I ett längre perspektiv kan noteras att i en jämförelse gällande realförändring i EU-jordbrukets inkomster jämfört med tiden /1991har vårt land haft den största minskningen av alla - eller - . Vårutveckling är därvidlag i särklass.Nationellajordbrukspolitiska beslutBetydande utrymmen för nationella beslut finns oaktat attSverige numera är ett av EU:s medlemsländer. Regeringenoch den socialistiskt dominerade har också fattatett antal beslut som försämrar vår konkurrenskraft på detagrara området.Tidigare har nämnts regelverket kring mjölkkvoterna där dessa använtssom utpressning för olika åtgärder främst av byggnadsteknisk art. Ytterligareen tidpunkt finns kvar i detta hänseende . Antaletmjölkproducenter förväntas successivt minska intill dess. dårör främst längd och bredd på båspallar för mjölkkor.I ett antal hänseenden har den svenske lantbrukaren högre kostnaderjämfört med kollegorna i övriga . Dåvarande jordbruksministerMargareta ansåg att EU-anslutningen tillförde det svenskalantbruket så stora fördelar att kostnaderna rimligen kunde ökas. Ett antalolika avgifter av ren skattekaraktär infördes.De olika områden där skatteuttagen är kraftigt belastande kan anges påföljande sätt:Avgift/skattKr/kgGödselmedel:Kväve1,80Fosfor1,05Växtskyddsmedel (akt. substans)20,00Dieselolja p.g.a. "skatt"2,67Eldningsolja1,80Elskatt13,8/kWhBeloppen är således betydande.Nedbrutet i olika produktionsgrenar kan nedanstående siffroravseende merkostnader i svensk produktion tjäna till ledning:vallodling800 kr/haspannmålsodling600-700 kr/hamjölkproduktion10 öre/kgnötköttsproduktion160 öre/kggrisköttsproduktion60 öre/kgfjäderfäkött80 öre/kgägg35 öre/kgVidare har riksdagsmajoriteten beslutat om uttag avkartavgift för arealkartor att använda i kommandeansökningar gällande arealstöd. Kartorna har som uppgift attvara ett kontrollredskap för de statliga organen vidbedömningen av riktigheten i inlämnat material. Det är enligtvår mening regelvidrigt att sådana avgifter har införts.EU:s bidragssystemMed EU-inträde har en viktig förutsättning förexpansion uppfyllts. Svenska livsmedelsprodukter har fåtttillträde till EU som exportmarknad. Erfarenheter frånDanmark visar emellertid att EU-medlemskapet kan utnyttjasbetydligt bättre än vad som skett i . Sålundahar efter EU-inträdet fördubblat sinslaktsvinsproduktion från 10 miljoner till 20 miljoner grisarper år.Lantbruksföretag slås ut och kvoterna för mjölk och köttdjur utnyttjas intefullt ut. Orsakerna kan sökas i den näringspolitik som regeringen bedrivermed stöd av . Lantbruks- och livsmedelssektorn har belagts medökade pålagor, vilket skadat konkurrensmöjligheterna och hindrat expansion.Utöver de generella försämringar för all näringsverksamhet som beslutatssedan regeringsskiftet - höjd arbetsgivaravgift, dubbelbeskattning,förlängd sjuklöneperiod m.m. - har lantbrukets konkurrensmöjligheterdrabbats särskilt av höjd gödselmedelsskatt, höjd dieselskatt och höjdaelskatter. Det faktum att inte utnyttjar hela det avtal som framför-handlats med EU utgör också en belastning för lantbruksföretagen, liksomdet faktum att ersättningsprogrammen på miljöområdet gjorts onödigtkrångliga, vilket lett till ett ytterligare försämrat utnyttjande.Regeringen och har inte tidigare visat lyhördhet för förslagenatt t.ex. förenkla miljöersättningsprogrammet med ett enklare stöd tillvallodling. Sammantaget bidrar de olika politiskt betingade kostnaderna försvenska lantbruksföretag till att försämra investeringsklimatet, spolieramöjligheterna till ökad förädling och försvåra bibehållandet av marknads-andelarna. För att förbättra konkurrensläget och skapa förutsättningar förexpansion bör en rad angelägna åtgärder vidtas.Vi anser att skall utnyttja EU:s miljöprogram för jordbruket fulltut.Regeringens politik har lett till att svenska lantbruksföretag hamnar i enofördelaktig situation. Stödet till vallodlingen bör dessutom utvidgas inomramen för miljöersättningsprogrammet. Reglerna för miljöersättningen börförenklas inför nästa ersättningsperiod.Sverige kommer i viss omfattning efter beslut i att utnyttjainvesteringsstöd från EU. Från lantbrukets håll har framförts önskemål omytterligare medfinansiering av EU:s investeringsstöd för animaliesektorn.Investeringsstödet kräver en högre andel egen finansiering än vad som gällerför miljöstödet, vilket gör det svårare att motivera en ökad kostnad.Samtidigt har konkurrenssituationen och därmed expansionsviljan ilantbruks- och livsmedelssektorn försämrats, vilket kan tala för att isamma utsträckning som viktiga konkurrentländer bör utnyttja investerings-stödet. Vi anser därför att regeringen bör utvärdera vilka effekter för syssel-sättningen som ett investeringsstöd till animaliesektorn kan få.Även när det gäller drivmedelsskatterna möter svenska lantbruksföretagbetydligt högre kostnader än viktiga konkurrentländer som t.ex. Danmark.Drivmedelsbeskattningen har blivit särskilt märkbar förlantbruket, eftersom man träffas dels av koldioxidskattehöjningarna, dels avriktade skattehöjningar på diesel för traktorer. Den sammanlagda effekten avdessa olika höjningar är så påtaglig för lantbruksföretagen att en diskussionom de negativa konsekvenserna för sysselsättningen av höga drivmedels-skatter måste komma till stånd. Dieselskatten måste sänkas och dessutommåste ytterligare förslag om höjningar av koldioxidskatten avvisas. Elskattenpå jordbruk borde likställas med andra producerande företag.MiljöaspekterTyvärr förekommer det utsläpp i naturen av kväve ochkoldioxid. Om närmare analys sker när det gäller vilkaanvändare av de olika ämnena och på vilket sätt utsläpp skerkan noteras att jordbruket har en mycket marginell betydelse.För kväve konstateras att utsläppen från jordbruket utgör enmycket liten andel av de totala utsläppen. Det förekommerdock utsläpp. Vid granskandet av ursprunget för detta harframkommit att kväve från stallgödsel dominerar starkt.Urlakningen på grund av handelsgödselspridning är liten.När det gäller växtskyddsmedelsanvändningen ändras denna kontinuerligt.Mängden verksam substans i de olika preparaten minskar . gäller från 970701 (SNFS 1997:2) Frivilligt åtgärdsprogram.Forskning för att ytterligare minska denna användning pågår ständigt. Detsvenska lantbrukets målsättning är otvetydig därvidlag.Även vad avser koldioxidutsläppen är jordbrukets andel mycket liten ijämförelse med bilismen, industrin och förbränning för uppvärmning.Sverige bör, enligt vår mening, sträva efter att ta emot det miljöstöd vårtland har rätt till och som vi bidragit till med vår medlemsavgift i EU. Med650 ytterligare skulle bättre klara natur- ochmiljövården och dessutom skapa nya arbetstillfällen och framtidstro - inteminst i sådana jordbrukslän som t.ex. . Den betande mulensmarker minskar och sly och buskar kommer i stället.SysselsättningsaspekterDet är enligt vår mening av stor betydelse för landet attjordbruksnäringen ges rimliga ekonomiska villkor. Detsvenska lantbruket har en god internationell konkurrenskraftoch är rationellt bedrivet. Genom merkostnader, jämfört medvad lantbruket i övriga har påförts, försämrasvillkoren högst betydligt. Detta innebär minskad produktion,färre sysselsatta inom lantbruket och inom den industri ochservicenäring som omger detsamma.För landsbygden är dessa frågor särskilt betydelsefulla beroende på denstora omfattning som jordbruksnäringen har. Landsbygdslänen är också i höggrad entreprenörslän. En mycket stor del av det småskaliga näringslivet harsitt ursprung från jordbruksnäringen. För utvecklingen inom jordbruks-näringen och dess omgivning samt för tillväxten i näringslivet i övrigtfordras rimliga villkor.Genom den nuvarande regeringspolitiken förstörs stora resurser ochpåtvingas många människor arbetslöshet med passivitet i samhället somföljd.Långsiktig strategiEtt bidragsberoende jordbruk är ingen långsiktig lösning förnäringen. I ett internationellt perspektiv måste arbetetinriktas på att ta bort bidragsberoendet och avskaffa deregleringar som finns. Marknaden har betydligt bättreinstrument än politikerna när det gäller att fastställaproduktions- och handelsvillkor. Det är dock helt klart att detregelverk och det bidragssystem som råder inom EU intekommer att avvecklas särskilt snabbt. Stora intressen finnsmed en helt annan inriktning. bör således verkainternationellt för avveckling av bidragssystemet och föravreglering.Det är dock inte rimligt att enskilt skall gå före i denna inriktningoch fatta nationella beslut som innebär att näringen försvagas i ettinternationellt perspektiv. Vår konkurrenskraft måste tillvaratas genom attbetingelserna för jordbruket görs likvärdiga jämfört med våra konkurrenters iandra länder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de sammantagna ekonomiska villkoren för lantbruket skallvara jämförbara med konkurrentländernas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad sysselsättning inom jordbruket,3. att hos regeringen begär förslag till sänkt energiskatt ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reglerna för EU:s miljöersättningsprogram bör förenklas införnästa ersättningsperiod,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av vad ytterligare utnyttjande av investeringsstöd frånEU till animalieproduktionen skulle innebära för sysselsättningen.