ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sk11 · 1997-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:173 Beskattning av bostadsförmån, m.m. I propositionen behandlas vissa frågor inom inkomstbeskattningen. Det handlar bland annat om bostadsförmån, bilförmån, datorförmån och det så kallade reallöneskyddet. Regeringen föreslår att förmån av att använda datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller för privat bruk undantas från beskattning, om förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker att skattefrihet för förmån av lånedatorer införs. Flera remissinstanser anser dock att kravet på att förmånen ska rikta sig till hela personalen är olämpligt mot bakgrund av dagens krav på kompetensutveckling av arbetstagare och önskvärdheten av att skapa flexiblare arbetsformer. anser inte att skattelättnaden enbart ska gälla om förmånen riktar sig mot väsentligen hela personalen. Med regeringens förslag skulle lånet av datorutrustning kunna bli skattepliktigt om arbetsgivaren av olika skäl genomför en grundutbildning som endast riktar sig till delar av personalen. Vidare innebär förslaget att möjligheten att erbjuda personalen skattefria lånedatorer försvåras i stora företag med många anställda, företag som till exempel kan ha arbetsplatser på skilda håll i landet. föreslår att förmånen av att använda datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller för privat bruk alltid ska undantas från beskattning. I propositionen föreslås att det särskilda tillägget, det så kallade reallöneskyddet, vid bestämmande av skiktgränsen vid beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering ska höjas från till . Det innebär att fler människor kommer att betala en statlig inkomstskatt på 1998 än 1997 som de som redan nu befinner sig över gränsen måste betala mer än . Det drabbar arbetstagare, främst tjänstemän med måttliga inkomster, som kommer att få betala statlig skatt, som personer som redan nu ligger över gränsen får minskad disponibel inkomst. Både förslaget att enbart justera upp skiktgränsen av inflationen och det faktum att värnskatten uppenbarligen kommer att permanentas går stick i stäv med skattereformen. avvisar regeringens aviserade förslag om att behålla en statsskatt på för månadsinkomster efter 1998. anser att skiktgränsen ska räknas upp av inflationen från och med . Ungefär lika många människor kommer därmed att betala statsskatt 1998 som 1997. Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt på måste fortsatt gälla. Den statliga skatten ska därför uppgå till och den så kallade värnskatten därmed slopas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att förmånen av att använda datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller för privat bruk skall undantas från beskattning, i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att vid beräkning av skiktgränsen vid taxering skall det särskilda tillägget, det så kallade reallöneskyddet, uppgå till i stället för nuvarande , i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk12 · 1997-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:173 Beskattning av bostadsförmån, m.m. I propositionen föreslår regeringen bland annat att den som får låna hem datorutrustning från arbetsgivaren för privat bruk skall slippa förmånsbeskattning men bara om hela den stadigvarande personalen får låna datorer. Förslaget får bland annat till konsekvens att företag som vill låna ut datorer i utbildningssyfte till viss personal måste ge alla anställda samma erbjudande, oavsett vilka som har behov av datautbildning. Till grund för detta tycks ligga en missriktad rättviseiver. liberalerna delar helt regeringens uppfattning att det är viktigt att så många som möjligt, kvinnor och män, får god kunskap om den nya informationstekniken. Däremot finner vi det orimligt att lån av arbetsgivarens dator behandlas olika ur skattesynpunkt beroende på hur många på företaget som får samma erbjudande. Det är naturligt att olika personalkategorier, med helt skilda arbetsuppgifter, på ett och samma företag har olika behov när det gäller IT-kunskaper. Eller varför skulle inte företagsledningen kunna prioritera kompetensutveckling i hemmet för vissa anställda, som bedöms ha stor nytta av det i sitt arbete? Självfallet bör den som får låna en dator av sin arbetsgivare i utbildningssyfte slippa förmånsskatt, alldeles oavsett hur många som får samma erbjudande! Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en sådan ändring i kommunalskattelagen att lån av arbetsgivarens datorutrustning i utbildningssyfte ej förmånsbeskattas.
mot · GL02Sk16 · 1997-10-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:12 Vägavgift för vissa tunga fordon I propositionen hemställs att skall besluta att skall ansluta sig till avtalet om uttag av en avgift för tunga fordon som använder vissa vägar och att en lag om vägavgift antas. Avtalsslutande parter, förutom är , , , och . Avtalet innebär att vägavgift tas ut för såväl inhemska som utländska åkare. I det förslag som regeringen lägger fram för kommer E 10, E 14 och vissa sträckor av , E 22 och E 65 att vara avgiftsbelagda för utländska åkare. Det direktiv som ligger som grund för avtalet är upphävt av Europeiska gemenskapernas domstol, men gäller ändå i sak tills det ersatts med ett nytt. Detta nya direktiv är under utarbetande. I direktivet stipuleras att avgift endast kan tas ut av den som använder motorvägar eller flerfiliga vägar av motorvägskaraktär. Direktivet anger också vägavgiftens storlek till maximalt 1 250 ecu inklusive administrationskostnader. Denna avgift skall dock stå i relation till den tid vägen används. Direktivet anger också ett utrymme för undantag från vägavgiften. I artikel 6 tredje punkten, andra strecksatsen omnämns de fordon som då avses. I avtalets artikel 4 första stycket, som de tidigare avtalsslutande parterna är överens om, undantas därmed fordon som tillhör försvarsmakten, civilförsvaret, brandväsendet och andra räddningstjänster, polisen och väghållningen. Under förutsättningen att dessa verksamheter inte är konkurrensutsatta kan undantag anses vara befogat. I råder inte alltid sådana förhållanden. produktion konkurrerar med privata entreprenörer och även räddningstjänsten är ofta konkurrensutsatt, avseende ambulanser och andra räddningsfordon. Styrande, när det gäller väghållningen, för om det blir avgiftsfrihet kommer att bli att ett fordon i huvudsak används för väghållningsändamål. I vissa fall är det klart och leder inte till problem. Om däremot en privat entreprenör använder sig av ett fordon för t.ex. snöröjning på de aktuella vägavsnitten, så kan denne använda sig av ett fordon med flera användningsområden. I ett sådant fall blir fordonet avgiftsbelagt. För och kommuner gäller inte detta, utan verkets fordon är alltid avgiftsfria enligt propositionen. Neutralitet mellan offentligfinansierad och konkurrensutsatt verksamhet måste alltid kunna garanteras. Den svenska hållningen i utarbetandet av det nya direktivet bör vara att de undantag som finns blir färre. Den svenska tillämpningen av undantagsregeln bör vara snäv. Så få undantag som möjligt måste eftersträvas för att garantera att konkurrensneutralitet mellan statliga och kommunala verksamheter och privata företag verkligen kan upprätthållas. Lagens 6 § bör utformas så att fordon som tillhör väghållningen inte undantas. Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om att undanta väghållningsfordon från vägavgift i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensk hållning avseende undantag från vägavgift vid utarbetande av nytt direktiv.
mot · GL02Sk18 · 1997-10-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:10 Skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar, m.m. Avskaffa skattetilläggen vid periodiseringsfel Mot dem som inte lämnar korrekta uppgifter har skattemyndigheterna olika sanktionsmedel, som naturligtvis är ett nödvändigt inslag för att skattesystemet skall fungera. Skattetillägg påförs den som har lämnat oriktig uppgift till ledning för beskattningen och uppgår vid inkomstbeskattningen till och på mervärdesskatte- och punktskatteområdena till av det skattebelopp som inte skulle ha påförts den skattskyldige eller som felaktigt skulle ha räknats honom till godo om den oriktiga uppgiften godtagits. Om den oriktiga uppgiften avser periodisering eller därmed jämställd fråga uppgår dock skattetillägget till . Den lägre nivån på skattetillägg vid periodiseringsfel tillkom på initiativ av den borgerliga regeringen och tillämpades första gången vid taxering. Skälet för ett lägre skattetillägg i dessa fall är att det inte är fråga om något egentligt skatteundandragande utan om en förskjutning av beskattningen framåt i tiden. Ett exempel (framfört till av ) som får visa hur hårt skattetillägget kan slå i praktiken gäller en byggentreprenad där den skattskyldige ansåg att slutbesiktning skulle anses vara verkställd marsapril. Entreprenören fakturerade i enlighet med detta. ansåg dock att slutbesiktningen skulle anses ha blivit gjord under föregående momsperiod och att fakturering i så fall skulle ha verkställts . Skattetillägg påfördes med då bolaget ansågs ha redovisat mervärdesskatten på entreprenaden en period , trots att företaget inte hade tjänat en krona på förfarandet. I den nu aktuella propositionen föreslår regeringen bl.a. en halvering av nivån på skattetillägget vid oriktig uppgift som har sin grund i periodiseringsfel. Bakgrunden är framställningar från och om nedsättning av skattetilläggen. Enligt liberalernas uppfattning är den socialdemokratiska regeringens förslag inte tillräckligt vad gäller mervärdesskatten. Visserligen kan invändas att den skattskyldige har gjort fel och inte fullgjort sin skyldighet på ett riktigt sätt. Å andra sidan måste konstateras att det inte är frågan om egentliga skatteundandraganden utan det allmännas förlust är den ränteförlust som uppstår i och med att skattebeloppet kommer . Enligt vår uppfattning kan skattetillägget i dessa fall tas bort. Det innebär att periodiseringsfel endast sanktioneras med kostnadsräntan enligt 19 kap. 7 § skattebetalningslagen för underskott på skattekontot. Det får ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en sådan ändring i skattelagarna att skattetilläggen vid periodiseringsfel rörande mervärdesskatt avskaffas.
mot · GL02Sk2 · 1997-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:154 Kapitalförluster och organisationskostnader vid beskattningen, m.m. Den förra borgerliga regeringen initierade den översyn av kapitalförlustbegreppet och avdragsbestämmelserna för bland annat organisationskostnader som ligger till grund för regeringens proposition. Med ett par viktiga undantag instämmer i regeringens förslag. I motsats till regeringen anser att kostnader för att upprätta deklarationer i företagen skall vara avdragsgilla. Regeringens motivering att deklarationskostnader inte är avdragsgilla för alla och envar och då inte heller bör vara det för juridiska personer finner vi mycket märklig. Att upprätta en deklaration för t ex aktiebolag eller fåmansbolag är onekligen något annat än att deklarera för förvärvsinkomster. Det regelverk som omgärdar företagandet, inte minst skattelagstiftningen, är både omfattande och komplicerat. Ur ett småföretagarperspektiv är regeringens ovilja att låta deklarationskostnader vara avdragsgilla särskilt olycklig. I de större företagen finns ofta en intern kompetens och därmed en avdragsgill kostnad i rörelsen som alla ensamföretagare rimligen inte kan besitta. Tvärtom, för småföretagare som saknar specialkunskaper om bokföring och skatterätt är det ofta alltför betungande att sköta företagsdeklarationen på egen hand. Komplexiteten i skattelagstiftningen leder dessutom till att många blir rädda för att göra fel, eller missa något viktigt. Många tvingas anlita extern expertis. Dessa kostnader måste betraktas som en direkt följd av näringsverksamheten och bör vara avdragsgilla. Förslaget om rätt till avdrag för förluster av kontanta medel på grund av brott är välkommet. Det är inte rimligt att företagare i det här fallet ofta detaljhandlare, kioskägare m fl skall betala skatt på pengar som stulits vid inbrott. Men varför undanta mervärdesbeskattningen? I propositionen konstateras bara att dagens regler inte medger att hänsyn tas till sådana förluster, dvs brott, eftersom den skattskyldige redan uppburit ersättning från kunden. Den som får dagskassan stulen skall alltså få göra avdrag mot inkomstskatten, men tvingas betala in moms på de stulna pengarna. uppfattning är att samma förändring bör ske i mervärdesskattesystemet som den som föreslås i inkomstskattesystemet. Dessutom bör vanliga bevisregler gälla även för förluster till följd av brott. Regeringens förslag om en särskild bevisregel innebär i praktiken att en betydligt högre bevisbörda kommer att ställas på den drabbade, än som vanligen gäller. Det finns inga som helst skäl till detta. Det får ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att kostnader för upprättande av deklaration blir avdragsgill kostnad i rörelsen, att beslutar att företagen inte behöver betala moms på stulna inkomster, att avslår propositionen i den del som rör särskild bevisregel.
mot · GL02Sk23 · 1997-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:11 tillträde till och en ny lag om register i brottsbekämpande verksamhet I propositionen föreslår regeringen, förutom att skall godkänna konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål, ny lagreglering av register i den brottsbekämpande verksamheten. Den fria rörligheten inom EU skapar problem vilket givetvis medför behov av effektivare arbetsmetoder inom bl a tullen. En möjlighet att öka effektiviteten skulle kunna vara att upprätta olika typer av databasregister för spaning och analys. bereds f.n. olika förslag som berör ADB-register m.m. I den allmänna motiveringen till proposition 1997/98:11 framhålls att den pågående översynen av polisregister- och datalagstiftningen kommer att påverka reglerna avseende register för brottsbekämpande verksamhet. Regeringens förslag kan därför endast ses som ett provisorium i avvaktan på en generell reglering av register rörande brottslig verksamhet, och en ny översyn av bestämmelserna kommer att behövas . vill mot bakgrund av detta samt av att regeringens förslag grundas på ett alltför osäkert underlag avslå regeringens proposition. Vi menar att bör avvakta beslut i denna fråga tills ett mer samlat förslag kommer från regeringen avseende polisregister- och datalagstiftningen. Några övergripande frågor när det gäller utvecklingen mot ett allt större inslag av datorisering i samhället är om det egentligen är önskvärt att allt fler och mer omfattande dataregister upprättas. Vilka följder får detta för samhällsklimat, demokrati och medborgarnas förtroende för myndigheter och den offentliga förvaltningen? På vad sätt hotar olika typer av personregistrering och sambearbetning individers personliga integritet? Den här typen av frågor är mycket känsliga och svåra att hantera och skulle tjäna på att behandlas i ett sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens proposition 1997/98:11 tillträde till och en ny lag om register i brottsbekämpande verksamhet.
mot · GL02Sk301 · 1997-10-06 00:00:00 — har en högoffentlig skuld, , vilket motsvarar av BNP. Den som häftar i skuld är inte fri är ett bevingat uttryck som aktualiserats av vår nuvarande statsminister . Det är en sanning som tynger och alla svenska medborgare. Våra svenska tillgångar utgörs av offentligt och privat kapital. Det är detta kapital som utgör en trygghet för . Höga förmögenhetsskatter har drivit ett stort svenskt kapital ur . En av världens rikaste män , grundare av , valde att lägga hela sin förmögenhet i en stiftelse i . Tänk vilka skatteinkomster förlorade! Vi moderater har just av denna anledning ansett att förmögenhetsskatten endast har en negativ effekt för som land och vill därför ta bort förmögenhetsskatten helt och hållet. Förmögenhetsskattens effekt har blivit än mer påtaglig i samband med den nya fastighetstaxeringen i kombination med höjd fastighetsskatt. Många småhusägare har en dubbelbeskattning av sitt boende och tvingas att ta lån för att kunna bo kvar i sina hem. Är detta verkligen en socialdemokratisk intention? Förmögenhetsskatten måste avskaffas i sin helhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avskaffa förmögenhetsskatten i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk302 · 1997-10-06 00:00:00 — Sänkt bensinskatt och sänkt motorfordonsskatt på diselbilar Skatten på bensin har höjts . Av det totala bensinpriset per liter tar staten i form av skatt och moms. Detta slår hårt mot varu- och persontransporter, särskilt för boende i glesbygd med långa avstånd. finns inga alternativ till bilen, då kollektivtrafiken inte är utbyggd i stora delar av vårt land. Trots höga kostnader tvingas många använda bilen till och från arbetsplatserna, men även till daghem, idrottsanläggningar och andra kulturarrangemang. I många familjer behöver man två bilar. Jag föreslår därför att bensinskatten successivt sänks med början 1998. Fordonsskatten på dieselbilar chockhöjdes . Den höga skatten på nya dieselbilar jämfört med äldre dieselbilar sänder ut fel signaler ur miljösynpunkt. De nya dieselmotorerna har bättre avgasrening än de gamla och dessutom avgjort bättre än de flesta bensinmotorer. Vill vi eftersträva bättre miljö för oss alla, så borde dieselbilarna inte bestraffas med fem gånger så hög skatt som bensinbilarnas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkt bensinskatt och sänkt fordonsskatt för dieselbilar.
mot · GL02Sk304 · 1997-10-06 00:00:00 — I vårt land, framför allt i Norrlandslänen och andra delar av landet där arbetstillfällen försvunnit, är bilen en nödvändighet för många människors försörjning. Den kollektiva trafiken är över huvud taget inte tillgänglig för flertalet boende på landsbygden och i mindre tätorter. Avsaknad av samhällsservice på hemorten kräver långa bilresor till läkare, tandläkare, post- och bankservice och livsmedelsbutik m.m. För att över huvud taget ha någon möjlighet att ta ett arbete krävs också ofta tillgång till bil. För barnfamiljer behövs bilen dessutom för att skjutsa barn till och från dagis och fritidsaktiviteter. Även på orter med tillgång till viss samhällsservice behövs bilen för att transportera hem livsmedel och för att underlätta transporter för framför allt barnfamiljer och äldre människor. Höjda bensinskatter är därför i allra högsta grad en fördelningspolitisk fråga, där höjda bensinskatter drabbar orättvist. Den beslutade höjningen av bensinskatten med inklusive momseffekter har tillsammans med bensinprishöjningar beroende på höjda världsmarknadspriser på ett olyckligt sätt försämrat många familjers ekonomi. Bensinskattehöjningen måste därför återtas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bensinskatten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en analys av vilka effekter en höjning av bensinskatten får för låginkomsttagare och barnfamiljer i glesbygd.
mot · GL02Sk305 · 1997-10-06 00:00:00 — Bilisterna har drabbats hårt av årliga bensinskattehöjningar. En bensinskatt på av priset är orimlig. Höjningarna slår hårt mot alla som är beroende av att använda bilen. Alla som måste ha bil för att kunna ta sig till arbeten, och barnfamiljerna har ett stort behov av bilen för många korta och långa transporter till olika engagemang, barnomsorg, musiklektioner, idrott m.m. som är så viktiga för de unga. Hushållen som alltså med redan hårt beskattade pengar därutöver får betala ytterligare i skatt på bensinen ser med stor oro på de av regeringen med stöd av flera andra partier aviserade årliga kommande bensinskattehöjningarna. Vi menar att i , där så många på grund av långa avstånd och få fullgoda alternativ är så beroende av bilen, måste drivmedelskostnaderna hållas på en nivå som kan accepteras. Boende i glesbygd måste kunna bo kvar och alla de arbetsplatser som där finns bibehållas. Den levande landsbygden som vi alla vill ha måste kunna utvecklas även framöver. Skatten på bensin bör därför sänkas med per liter (lika mycket som regeringen höjden ). De av regeringen aviserade årliga bensinskattehöjningarna som av miljöministern långsiktigt förordas p.g.a. miljöskäl måste starkt ifrågasättas. Detta därför att så mycket hänt och händer vad gäller nyteknik för renare avgaser, effektivare och bränslesnålare motorer, men också för att människor skall våga satsa på miljövänligare bilar. Bilparken i är betydligt äldre än i många andra länder varför det är viktigt att stimulera ny teknik och nybilsförsäljningen. Även på bränsleområdet kan förväntas mer miljövänliga drivmedel. Av dessa skäl bör inga beslut tas om årliga bensinskattehöjningar. Det är för oss också självklart att reseavdragen för arbetsresor ökar. Detta måste då ske utan att höja gränsen för rätten till avdrag. Vi konstaterar att bilismen är klart överbeskattad och menar därför att den utredning som från sida tidigare föreslagits med uppgift att belysa bilens betydelse i ett fungerande samhälle nu bör komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om sänkt bensinpris i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att hos regeringen begär förslag om ökat bilavdrag för arbetsresor i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aviserade årliga bensinskattehöjningar,1 att hos regeringen begär förslag om en utredning gällande bilens betydelse i ett fungerande samhälle i enlighet med vad som anförts i motionen.2 1 Yrkandena 1-3 hänvisade till FiU. 2 Yrkande 4 hänvisat till TU.
mot · GL02Sk306 · 1997-10-06 00:00:00 — Den höjda bensinskatten slår hårt för många som bor i glesbygden. Visserligen hävdas att också de boende i storstadsområde drabbas hårt, men de erfarenheter och den verklighet som här redovisas kan anses komma från landsbygd och glesbygd. Då Socialdemokraterna och i klubbade igenom skattehöjningen på bensinen, var detta en ny och stor utgift för alla som bor långt ifrån tätorter och sina arbeten. På många håll finns inte kollektiva kommunikationsmedel som gör att man kan använda sig av dessa för att resa till och från arbetet. Att låtsas lösa det hela genom höjda reseavdrag är inte heller någon lösning, då alla resor ingalunda är till och från arbetet och berättigar till avdrag. Den del som gäller arbetsresor kanske är den mindre delen. Vi som bosatt oss en bit från stora centrum och tätorter, har att åka för att skjutsa våra barn till förskolor och fritidsaktiviteter. Det är långa avstånd för pensionärer som skall till olika sorters aktiviteter och bilen är helt nödvändig för väldigt många. Många av kulturaktiviteterna finns också på de större orterna och bilen är också där ett måste. Bara inom idrottsrörelsen sitter många ledare och föräldrar som utan ett enda öre i ersättning kör barnen/ungdomarna på träningar, till matcher och övrigt. Den nya pålagan i form av höjd bensinskatt slår hårt mot dessa grupper. Det är alltså inte bara resor till och från arbetet som är en tung utgiftspost. De resor som här räknats upp är bara ett litet axplock av de resor som mer eller mindre är nödvändiga för att folk skall kunna leva också en bit från olika storstadsområden, där ofta goda, kommunala och med skattemedel subventionerade kommunikationer finns. Bensinskatten bör sänkas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkt bensinskatt.