mot · GL02Jo17 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk Ekologisk hållbarhet kräver jordbruk utan gifterInledningDet konventionella lantbruket är inte ekologiskt långsiktigthållbart. Det enades LRF och stiftelsen . års utbrott av BSE ochsvinpest, larmrapporter om bekämpningsmedelsrester idricksvatten, övergödning, stigande kadmiumhalter i markmed mera visar att det verkligen är så.I denna motion, som kompletterar vår motion med anledning avbudgetförslaget för , skall vi endast kort kommentera en del avförslagen i prop 1997/98:2. Frågor om fördelning av nytt miljöstöd ochutformningen av detsamma är naturligtvis intimt förenade.CAPRegeringen lägger i propositionen fram sin syn på denstundande förändringen av CAP, EU:s gemensammajordbrukspolitik. de gröna delar inte regeringenssyn, vilket utvecklades i reservationen till utredningen - svensk strategi för EU:s jordbruk i framtiden.Reservation från de gröna till utredningen och Miljö -svensk strategi för EU:s jordbrukspolitik i framtiden.Vi bifogar här reservationenfrån de gröna till utredningen och Miljö - svensk strategiför EU:s jordbrukspolitik i framtiden:Miljöpartiet de gröna ställer sig bakom de mål, som finns redovisade ibetänkandets kapitel 9.1 för jordbruket i ett framtida EU. Det är viktigt attdet lantbruk som skall bedrivas är långsiktigt hållbart, något som måsteuppnås och där dagens ekologiska lantbruk visar vägen.Endast det lantbruket kan ge förutsättningar för att de andra uppsatta målenskall kunna förverkligas som att ge säkra livsmedel, främja den biologiskamångfalden i kulturlandskapet, skapa ett varierat odlingslandskap ochminimera miljöbelastningen med flera mål, som anges i kapitel 9.1. Därför ärdet viktigt att de åtgärder som föreslås från svensk sida vid förändringen avEU:s jordbrukspolitik har detta för ögonen och att de åtgärder som föreslåsanalyseras utifrån de uppsatta målen för att säkerställa att de leder dit.Eftersom så inte sker i betänkandet vill jag anföra följande, där jag är avannan mening än utredningens majoritet:CAP och omvärldenProduktion av mat går inte att jämföra med annan produktion. De flestaprylar kan vi leva utan, men inte maten. Därför blir det befängt att hanterajordbruk som en bransch på vilken de gängse ekonomiska resonemang kantillämpas. Tillgång till odlingsbar jord är essentiell för framtiden och jordenär verkligen inte något vi fått i arv av våra förfäder, utan något vi lånat avvåra barn.Trots detta är varsamheten om jorden inte given. I kapitel 3.5 resoneras omomvärlden och dess påverkan av EU:s jordbrukspolitik. Jag anser att scenarier är de mest trovärdiga av de scenarier somredovisas i betänkandet. I årets upplaga av rapporten i världentecknas en mörk bild - om vi inte ändrar beteende . Mananför där att jordens växande befolkning - nu närmare 5,8 miljarder - intekommer att kunna mättas . tillkommer 90 miljonernya människor, de flesta i u-länder.Skälen till detta uppges vara flera. Andelen odlad mark på jorden harminskat . Ser man per person har arealen minskat från 0,23 ha på1950-talet till 0,12 ha . Mycket mark bebyggs eller läggs under asfalt.Jordar eroderar, försaltas eller förstörs på annat sätt. Till detta kommer alltextremare väder med stor torka orsakat av växthuseffekten. På många ställensjunker grundvattennivåer. Som exempel har grundvattenytan under Pekingsjunkit under marknivån 1950 till en nivå undermarkytan 1995. Floder som i , i ochAmu-Darja i når aldrig sina recipienter. Detta skaparnaturligtvis problem för det ofta rika jordbruket nära flodmynningar, mensom i fallet en total ekologisk kollaps, en nu närmast död sjö, somtidigare varit mycket rik på fisk. På många håll utnyttjas fossilt vatten förkonstbevattning. I är exempelvis av den bevattnade arealenbevattnad med sådant vatten, något som inte är långsiktigt hållbart.Tendensen i världen är att andel konstbevattnad areal minskar.Till denna mörka bild skall också läggas ett konsumtionsmönster i i-länderna med hög konsumtion av gris, kyckling och andra produkter somkräver stora mängder spannmål, en intensiv djurhållning och ensidig odling.En genomsnittsamerikan behöver spannmål , varav den störstadelen konsumeras indirekt som kött eller mejeriprodukter, medan engenomsnittlig indier behöver , det mesta konsumerat som det är. Imånga länder under utveckling som och länder i kopierasnu i-ländernas konsumtionsmönster. Spannmålsefterfrågan till djurfoder ökaroch många länder som varit självförsörjande är det inte längre.Samtidigt står den rika i-välden - , , , ochAustralien - för av världsexporten. I de länder som exporter de storamängderna spannmål bedrivs jordbruket på ett kemikalieintensivt sätt, ett sättvi vet inte är ekologiskt hållbart.I betänkandet redovisas inte denna bild som den troliga, utan den positivabild som och målar lyfts fram. I det scenariet räcker maten ochproduktionsökningen blir större än konsumtionsökningen fram . Iett sådant scenario finns möjlighet att minska den egna produktionen för att istället importera livsmedel.Det saknas ett resonemang i betänkandet om de föreslagna förändringarnaav CAP utifrån de ovan skisserade scenarierna. Tror man att ett överskott avspannmål kommer att finnas på världsmarknaden minskarnaturligtvis motivationen att säkerställa den egna produktionen medan värdetav den egna jorden och den inhemska produktionen ökar om det är scenarium man finner troligt.Min uppfattning är att den odlingsbara jorden kommer att behövas iframtiden, dels för en växande befolkning men också för att en ekologiskodling utan insatsmedel kräver större arealer. Det är därför angeläget att denförändring som föreslås av CAP från svensk sida beaktar detta och mer ödesmättade bild . Så sker dessvärre inte ibetänkandet.WTO och framtida krav på EU I flera kapitel, t.ex. kap 4, 5 och 9, förs en diskussion om kommande WTO-förhandlingar och de krav som då kan ställas på EU. Det förutspås attförhandlingarna kommer att innebära stora förändringar av CAP bland annatdärför att förändrat stöden till det egna jordbruket liksom attCairns-gruppen - , , , m.fl.-förordar en ökad liberalisering. Vidare anförs att EU bör reformera CAP föratt därigenom få en bättre förhandlingsposition i kommande GATT-förhand-lingar.Jordbruket i många av de ovan nämnda länderna sker på ett oacceptabeltsätt ur miljö- och djurskyddssynpunkt. Användningen av insatsmedel,hormoner och antibiotika är stor och intensiteten mycket hög. Ett sådantjordbruk kan naturligtvis producera billiga livsmedel, men det är intehållbart . Dessutom strider det inte bara mot de mål för EU:sjordbruk som föreslås i betänkandet, utan även mot den gängseuppfattningen hos konsumenterna av hur jordbruk och djurhållning börbedrivas. Matjordslagret minskar i , konstbevattningen sker i många fallmed fossilt vatten och påverkan på jorden är stor i form av jordpackning,försaltning m m. Djuren far illa.Det senast årets diskussioner om användning av hormoner till nötkreaturvisar skillnader i synsätt mellan och EU liksom användning ochhantering av de nya genmanipulerade grödorna. Användningen av RoundupReady Soyabean har ökat från några procent till av åretssådd. Oviljan att separera GMO-sojan från den icke herbicidresistenta visaratt även i detta avseende är inställningen olika.Eftersom EU är en viktig part i kommande GATT-förhandlingar måste EUvara starkt pådrivande för att göra det möjligt att skydda den inhemskaproduktionen med höga miljö- och djurskyddskrav mot konkurrens frånproduktion som inte klarar dessa krav. Utan sådana möjligheter blir detmycket svårt för EU att vare sig behålla de krav på den inhemskaproduktionen som finns och ännu svårare att utvecklas i den riktningensom förordas i betänkandet och vilken vi till fullo delar. De övergripandemålen i måste vara att gynna ett långsiktigt hållbart jordbruk.Jag saknar detta i betänkandet och anser att det inte är möjligt för EU attreformera CAP på det sätt som föreslås utan risk för att den produktion somklarar höga miljö- och djurskyddskrav inom EU riskerar att slås ut. Det kanbli allt svårare att gå före.Konkurrensen och den friamarknadenI betänkandet sjungs på flera ställen den fria marknadens lov. Producenternaskall producera det konsumenterna efterfrågar och genom att mötas på en frimarknad skall produktionen utvecklas och priserna sänkas enligtbetänkandet. Jag delar inte den positiva bilden som utmålas av marknadenoch marknadskrafterna och dess nuvarande utveckling så länge ingenmiljöhänsyn tas och heller inte rätten att ställa sådana ges.Produktionen av jordbruksprodukter tenderar att alltmer bindas till storamultinationella företag. Det gäller såväl utsäde, insatsmedel som processadelivsmedel. Allt fler bönder kontraktsodlar , en tendens som minskarfriheten för den enskilde bonden, såväl i i- som . Den senaste tidensutveckling av GMO-grödor visar att denna tendens förstärkts. Detta harockså fått till följd att många lokala sorter, anpassade genom tiden till justdeförhållanden som råder på platsen, slås ut till förmån för de stora företagenssorter, sorter som ofta är F1-hybrider och omöjliga att uppföröka för bonden.I dag står ensamt för nästan en fjärdedel av all spannmål somexporteras. Multinationella livsmedelsföretag dominerar allt mer handeln ochstyr därigenom pris och tillgänglighet av livsmedel. Med bestrålning ökashållbarhetstiden som kvaliteten i födan försämras.Tanken att marknaden skall sköta utvecklingen rimmar illa dels med detovan anförda men också med hälsoaspekter. Att kräva av konsumenterna attde dels skall ta ansvar för det sätt på vilket olika livsmedel producerats menockså vara så väl insatta i innehållet och kvaliteten är höga krav.Näringsinnehållet syns ju inte på utsidan och det faktum att engelska läkaregått ut och varnat barn och äldre för bestrålade livsmedel på grund av bristeri näringsinnehållet visar hur svårt detta är. Jag anser inte heller att allt somproduceras har kommit till för att det finns en efterfrågan utan attlivsmedelsindustrin i mycket stor utsträckning skapar behov som dessutomunderblåses med stora reklaminsatser.Marknaden tar inga miljöhänsyn. Förutsättningen för att ett långsiktigthållbart jordbruk skapas är enligt min mening att samhället skapar de ramarinom vilka producenter och marknaden kan agera. Beträffande livsmedelinnebär det att samhället måste vidta de åtgärder i form av ekonomiskastyrmedel, t ex skatter och avgifter på insatsmedel, och stöd som behövs föratt skapa förutsättningar för det ekologiskt hållbara jordbruket, detjordbruket som måste till för att en rättvis global försörjning skall bli möjlig iframtiden. Med en totalt fri marknad finns en uppenbar risk att aktörerna blirallt fler och därmed får allt större spelrum och möjlighet att styra livsmedels-försörjningen på jorden.De nya genmanipulerade grödornaI betänkandet berörs de nya genmanipulerade grödorna kort i samband medbeskrivning av novel food-direktivet och märkning. Jag anser att dessagrödor borde behandlats utförligare och att det i betänkandet klart bordeframgått att tar avstånd från dem.De grödor som är aktuella har i de flesta fall gjorts resistenta motbekämpningsmedel. Att tillverkaren av dem också tillverkar bekämpnings-medlet i fråga visar med all önskvärd tydlighet syftet med manipulationen.Dessa grödor är inget konsumenterna efterfrågat. De bidrar inte heller till enlångsiktigt hållbar utveckling eller ökar livsmedelssäkerheten på jorden.Tvärtom ökas bindningen för många lantbrukare till kemijättarna,kontraktsodlingen ökar och såväl den odlade som den naturliga mångfaldenminskar. De bekämpningsmedel, Roundup och Basta, som olika grödorgjorts resistenta mot, är totalutrotningsgifter, som tar bort allt i åkern ändenodlade grödan, även ogräs som inte konkurrerar med denna. Dessabekämpningsmedel och deras nedbrytnings-produkter har dessutom visat sigspridas till såväl yt- som grundvatten på ett sätt som har ansetts somomöjligt. Som en anpassning till grödorna har den tillåtna resthalten avRoundup höjts i från per kilo till per kilo, en ökningmed 200 gånger. Forskning visar också att genmanipulation kan få helt andrakonsekvenser än förväntat och enligt min uppfattning minskar GMO-grödorna livsmedelssäkerheten.Min uppfattning är att GMO-grödor bör förbjudas i EU, både vad avserodling som import, hela eller i processade livsmedel. Detta borde framgått avbetänkandet och bör vara den linjen den med kraft driver.PSE- och CSE-talI kapitel 3.1.2 - 3.1.4 redovisas effekterna av jordbrukspolitiken i PSE- ochCSE-tal. Resonemanget blir mycket teoretiskt eftersom dels flera variablersaknas vid beräkningen av PSE- resp. CSE-talen, dels anser jag att man itexten förespeglar att en avreglering av CAP skulle leda till stora vinster förkonsumenterna, slutsatser som kan ifrågasättas. I texten redovisas till ochmed merkostnad för konsumenterna av CAP i siffror.Eftersom jordbruket orsakar miljöproblem, mer eller mindre beroende pågröda, intensitet och produktionsmetod, borde det vara på sin plats att ocksåredovisa den miljökostnad olika typer av jordbruk har. Först då skulle bildenkunna bli komplett och det skulle gå att utläsa på vilket sätt de billigalivsmedlen och en produktion till världsmarknadspris ökar miljöskulden.Detta saknas genomgående i betänkandet och rimmar illa med de högt ställdaföreslagna miljömålen.Medel för en ny jordbrukspolitikI kapitel 9 utvecklas mål och medel för en framtida CAP. Målen, som detecknas i 9.1, är bra. Här finns en tyngdpunkt på det långsiktigt hållbarajordbruket liksom höga djurskyddskrav, biologisk mångfald och regionalbalans. Jag skulle möjligen ha önskat att livsmedel inte bara ska vara säkra,som anges i första målet, utan också av hög kvalitet. Mycket av dagensbulkproduktion med kolhydrat- och fettrika livsmedel är förvisso säker, menknappast av hög kvalitet och med för människan nödvändigt näringsinnehåll.I begreppet säkra kan emellertid även inkluderas hög kvalitet.I kapitel 9.2 utvecklas medlen för att nå de mål som skisserats. Enligt minmening saknas här en analys på vilket sätt den avreglering som föreslås medborttagande av marknadsregleringar leder till ett långsiktigt hållbart jordbruk.Här anförs istället att dagens CAP "missgynnar effektiviteten iproduktionen" och "strukturomvandlingen hämmas" och den förändring somföreslås anser man skall råda bot på detta. En avreglering leder möjligenkortsiktigt till billigare livsmedel, men då på bekostnad av såväl djur sommiljö liksom på viljan till jordbruk i hela EU. Med en vilja tillstrukturrationaliseringar och effektivitet, som anges i betänkandet, finns riskatt de små och medelstora gårdarna framför allt i mindre gynnade områdenslås ut. har dessa gårdar ofta marker med höga biologiska värden,ett jordbruk med såväl djur som vall, beten och spannmål.Kretsloppsprincipen råder och många av dessa gårdar brukas ekologiskt. Demåste bevaras.Miljöpartiet de Gröna vill förändra CAP, men med ekologiska förtecken.Dagens utveckling i landet av det ekologiska jordbruket är positivt och enliknade utveckling måste stimuleras och genomföras i hela EU. För att uppnådetta kan det vara nödvändigt att bibehålla ett arealstöd, som dock bör ges tillall mark oavsett gröda för att inte ensidigt gynna spannmålsproduktionen.Likaså bör så kallade cross compliances utnyttjas i större utsträckning . Andelen grön mark och djurtätheten m m bör kopplas till arealstödet.Miljöstödet måste var kvar, men jag delar inte åsikten som framförs ibetänkandet att det ska finnas för att jordbruket skall "producera olika typerav miljötjänster som biologisk mångfald, kulturvärden och varierandeodlingslandskap." I ett ekologiskt lantbruk gynnas den biologiskamångfalden och ett varierande odlingslandskap genom brukningsmetoden.Det är viktigt att alla stöd inriktas på att skapa ett ekologiskt långsiktigthållbart jordbruk, inte som då en hel del stöd missgynnar detta.Miljöstöden bör till större del än finansieras av EU och åtföljas avstrikta krav gemensamma för hela unionen, krav som successivt skärps. Föratt minska insatsmedlen i jordbruket bör miljöbeskattningen av konstgödseloch bekämpningsmedel införas i unionen. Dagens nivå i kan vara engemensam början, men skatterna bör successivt ökas.Jag delar således inte majoritetens förslag till medel för att nå deföreslagna målen.Det är viktigt att allt mer av kostnaden för att producera livsmedel syns påpriset i butiken. Genom att som betala maten även över skattsedelnfjärmas stadens människor än mer från landsbygdens. Det är först när matensrätta pris syns tydligt som en dialog och ett närmande bli möjligt.Producenterna kan då inte som odla för ersättningssystemet utan måsteodla för kunden.Miljöpartiet de grönas inställning är att bör lämna unionen.Eftersom jordbrukspolitiken är totalharmoniserad finns det inga möjligheteratt föra en egen politik på jordbrukets område eller att gå före. Det är viktigtatt - så länge är medlem - agera för att lantbruket skall blilångsiktigthållbart och att därför förändra dagens CAP, den gemensammajordbrukspolitiken. Vi anser att CAP gynnar ett storskaligt intensivtkemikalieberoende resursslösande jordbruk, som vare sig producerar säkralivsmedel eller är möjligt att bedriva . Det är hög tid för såväl EUsom andra länder att ställa om produktionen till en ekologisk långsiktigthållbar produktion och för EU:s del bör en förändring av CAP utnyttjas fördetta.Bekämpningsmedelsprogram för åren 1997-2001Regeringen redovisar sin syn på den fortsatta avgiftningen avjordbruket och därmed jorden, naturen och maten ipropositionen. har i särskilda motioner undermotionstiden tagit upp problemet.Regeringens mål räcker inteI det nya målet finns ingen fortsättning på en minskadanvändning. Man skriver i stället att hälso- och miljöriskernaskall minska. Eftersom meningarna är delade om vad som ärrisker eller inte och eftersom kunskapen ombekämpningsmedel växer är denna målsättningotydlig, inte mätbar och olycklig. Ett fortsatt mål omminskning av användningen anser vi vore lämpligare, men dåkopplad till antalet giftdoser, inte som till antalet kilo.Vad man gör nu beträffande mängden är bara att manförlänger det mål som fanns till 1996 och som inte nåddes tillatt räcka . Halveringsmålet för var en fjärdedel av den genomsnittliga mängden försåltunder , som var . Detmålet nåddes inte utan försåld mängd 1996 var 1 610 ton.Att nu förlänga målet tyder inte på någon större tilltrovarken till statliga möjligheter till styrning, till näringen eller till de nyamiljöersättningsprogram som föreslås i propositionen.Miljöpartiet föreslår ett nytt mål för . Vi anser attmålet skall vara en reduktion utifrån förbrukning. Tilldetta skall kopplas att antalet doser också skall halveras, det vill sägaminskningen i ton får inte bero på att gifternas giftverkan ökat och attmängderna därför har kunnat minskas.EU och bekämpningsmedelspolitikenEnligt EU skall en vara som är tillåten i ett land vara tillåten ide andra. Bekämpningsmedel regleras av bland annatVäxtskyddsmedelsdirektivet.När gick med i EU bedyrades från många håll att det inte kunde bliaktuellt att backa i miljöpolitiken. Vad som händer när tiden för diverseundantag löper ut vet vi . Men backandet kan tyvärr börjasnabbare än det.Giftiga bekämpningsmedel är på väg tillbakaI EU sker nu en översyn av bekämpningsmedel. Avsikten äratt ta fram en lista på aktiva substanser som ska varagodkända i hela unionen. I en första vända testas 87bekämpningsmedel. Av dessa är 37 godkända i , och8 är kraftigt begränsade. ska 700 aktiva substanserprövas. Av dem är endast något drygt hundratal godkända iSverige. 24 av de aktiva substanser eller ämnen som finns påförsta listan är alltså förbjudna. Här finns ämnen somförbjöds . Här finns kända miljögifter somlindan, som förbjöds 1989 för att det är misstänktcancerogent och svårnedbrytbart, atrazin som förbjöds 1989på grund av hög rörlighet i mark och risk för förorening avvatten. Att farhågan varit befogad vet vi . Man finner ,efter förbudet, atrazin i dricksvatten ikoncentrationer över rekommenderat gränsvärde.Atrazin ingick som aktiv substans i det populära ogräsbekämpningsmedletTotex. Det användes flitigt på kyrkogårdar, skolgårdar och järnvägsbanor.Nu transporteras det ner i marken med en hastighet av ca en meter , ilätta jordar snabbare. Det är släkt med DDT och lindan och tros härmahormoner i människa och djur, ge bröstcancer hos kvinnor och minskareproduktionsförmågan hos män.Även andra bekämpningsmedel hittas i vatten t ex simazine, som förbjöds1995 på grund av hög rörlighet i mark och därför att det verkarcancerframkallande på försöksdjur. Enligt vissa forskare hittar man allt mansöker och kan analysera . Många bekämpningsmedel går inte attanalysera än och industrin som framställer dem har inte varit specielltsamarbetsvillig att ta fram analysmetoder. Vi lämnar efter oss en rejälmiljöskuld.Nu kommer dom tillbaka...Alla ovan nämnda ämnen finns med på den lista över ämnensom ska ses över för godkännande. Olika länder har fåttolika ämnen. Och börjar man godkänna.Exempelvis 2 av de ämnen som inte är godkända kan åter bli tillåtna attanvända då besluten ska tas enligt tidsplanen. Detär bland andra substanserna aldicarb och paraquat. Aldicarb förbjöds iSverige 1991 därför att det har hög akut giftighet. Aldicarb är ettjorddesinfektionsmedel. Paraquat är ett ogräsmedel som förbjöds redan 1983därför att det har hög akut giftighet och därför att det är extremt farligt atthantera.Regeringen måste våga säga nej tackRegeringens försäkran om att de andra länderna skulle hinnaifatt på miljöområdet om de fick lite tid kommer påskam. Likaså talet om att vi skulle få behålla våra miljölagaroch inte tvingas backa. Med nuvarande, gentemotkommissionen, underdåniga hållning från regeringens sida idessa frågor tvingas vi med all säkerhet att backa.Istället krävs nu att regeringen - helt i linje med kemikalie-motion - ger Kemikalieinspektionen mandat att behålla nuvarande förbudmot bekämpningsmedel som hamnar på positivlistan och om drasinför domstol för detta, hävda att den i Växtskyddsmedelsdirektivet inbyggdamiljögarantin är tillämplig, dvs att de klimatologiska och agrikulturellaförhållandena i skiljer sig så från förhållandena i de andra länderna iunionen att de svenska förbuden därför är befogade.Rester i vattenAtrazin och andra bekämpningmedelrester i dricksvattenförskräcker. Om detta visar sig vara så vanligtförekommande som vissa forskare hävdar visar det med alltydlighet att vi måste tänka om och faktiskt inse attgiftanvändningen i jordbruket måste upphöra. Miljöskuldentill framtidens barn kan bli gigantisk. Hur renar man förgiftatgrundvatten? Vilka gränsvärden, påhittade av människan, ärriktiga? EU:s gränsvärde på /l har överstigits med 3gånger beträffande atrazin i . Och det är bara för ettämne. WHO godtar /l.I har nedbrytningsprodukter av Roundup i dricksvatten vållatstor debatt. Kemikaliejätten som säljer bekämpningsmedlet skickade snabbtut sina lakejer för att dementera uppgifterna. En del forskare hävdar att manhittar allt man lärt sig detektera idag.Detta kan inte bara leda till den åtgärd regeringen föreslår, nämligen attlantbrukare ska lära sig hur man hanterar gifterna. Jag förmodar attlantbrukare, som säger sig vara på väg mot ett av världens renaste jordbruk,kan det.Miljöpartiet vill att regeringen återkommer i frågan om bekämpningsmedeli yt- och grundvatten med en redogörelse över situationen och med förslagtill åtgärder.Tungmetaller i markenMetallhalterna ökar i jorden. Ett skäl till detta är kadmium ikonstgödsel. de gröna har vid flera tillfällenframfört farhågor för detta och krävt att regeringen skall tafram en avvecklingsplan så att kadmium i konstgödsel kanförsvinna. Kadmium i jorden innebär att allt mer av metallenkommer ut i ekosystemet.