mot · GK02Fi42 · 1997-05-02 00:00:00 — Medde omfatttande åtgärder som vi föreslår torde detta i stort sett kunna realise-ras.Vi antar att ungefär 30 000 fler arbetslösa skulle kunna få anställning i denprivata sektorn jämfört med i regeringens baskalkyl - 15 000 fler1998 eftersom det tar tid för politiken att få effekt. Härtill antas komma40 000 nya arbeten till följd av de nya förutsättningarna för hushållstjänster.Sammanlagt skulle då 175 000 fler arbetslösa vara anställda i den privatasektorn jämfört med i regeringens basalternativ, som denoffentliga sektorns finanser skulle ha förbättrats med 21 miljarder kronor.Arbetslösheten skulle bli lägre än vad som följer avregeringens bedömning år 2000.Tabell 14Effekter på de offentliga finanserna av ökadsysselsättning19981999200020012002Ytterligare antal arbetslösasom fått anställning i privatsektor, tusental 15 45 75 105 135Effekter avseendehushållssektorn, tusental 10 25 30 35 40Summa 25 70 105 140 175Förbättring av de offentligafinanserna, mdr kr 3 8,4 12,6 16,8 21Effekter av lägre räntorEtt ökat förtroende för finanspolitiken genom störreutgiftsminskningar, större skattesänkningar och ett bättrebudgetsaldo, samt för penningpolitiken genom enlagstiftning om en mer oberoende riksbank och ettdeltagande i , skulle medföra att räntemarginalengentemot kunde minska. Vid ett EMU-deltagandeskulle räntemarginalen i princip helt försvinna.Givet att ungefär två tredjedelar av den offentliga skulden är placerad isvenska kronor och att en tredjedel av kronskulden omsätts skulle deoffentliga ränteutgifterna minska med nästa åroch med , om räntemarginalenkrympte och eliminerades helt och hållet.Tabell 15Effekter på de offentliga ränteutgifterna vid ökat förtroende(miljarder kronor löpande priser)19981999200020012002Skillnad mellan svensk ochtysk femårig ränta, %, enl.regeringen1,00,91,01,0#1,0#Skillnad vid deltagande iERM samt EMU från 19990,8 0 0 0 0Den offentliga sektornskonsoliderade bruttoskuld,enl. regeringen1 3601 3741 3731 373#1 373#Den del av skulden isvenska kronor som skulleha omsatts till den lägreräntan* 302 610 915 915 915Lägre offentligaränteutgifter*(deltagande i samtEMU )0,65,59,1 9,1 9,1# Framskrivning av regeringens prognos för * 2/3 av de offentliga lånen antas vara placerade i svenska kronoroch dessa antas omsättas helt på tre årFörutom att de offentliga ränteutgifterna skulle minska viden lägre räntenivå skulle naturligtvis företagens ochhushållens kostnader för nya investeringar minska.Högre tillväxt - störreskattesänkningsutrymmeEn politik som leder till högre tillväxt, fler nyaarbetstillfällen och lägre räntor leder i sig till högre reallöneroch mindre bidragsberoende. Ekonomin kommer in i enpositiv spiral. De offentliga finanserna förbättras också efterhand, eftersom baserna för uttag av olika skatter blir större,antalet människor som behöver stöd minskar och kostnadenför att förränta statsskulden reduceras.I bilagan om svensk ekonomi, som författats inom ,förutsätts att en del av det kalkylerade offentliga överskottet används till attsänka skatterna med 1999 och med ytterligare 11miljarder kronor . I finansplanen vill regeringen sätta upp ett mål omett offentligt överskott på av BNP över konjunkturcykeln. Detöverskott som prognosticeras därutöver skall "överföras" till den privatasektorn. Mot bakgrund av regeringens agerande innebär det sannoliktframtida förslag om nya offentliga åtaganden.Vi avvisar en sådan politik. I stället bör det ekonomiska utrymme som kanväxa fram tillfalla hushållen i form av successiva skattesänkningar så att -som ett första steg - balans kan uppnås mellan den privata och den offentligasektorn.De räkneexempel vi redovisat i avsnitten 10.1-10.3 visar vilka effekter enomläggning av den ekonomiska politiken i den riktning vi förordar kan ge.År 2002 skulle med en genomsnittlig tillväxt på Sverigessamlade produktion vara cirka 64 miljarder större än vad som följer avregeringens bedömning av utvecklingen med dess politik. Om inga skatterhöjs skulle ungefär hälften av detta utrymme tillfalla medborgarna i form avatt arbetslösa erhåller lön i stället för bidrag och av att reallönerna kan ökasamt genom större avkastning på investeringar. Hälften, cirka 32 miljarderkronor, skulle gå till den offentliga sektorn. Även med hänsyn tillreallöneökningar i denna sektor återstår ett stort utrymme som kan återgå tillhushållen i form av lägre skatter.En politik som leder till att 175 000 personer utöver regeringens bedöm-ning i det s.k. basalternativet får nya arbeten i den privata sektorn medför attde offentliga finanserna förbättras med . Till dendel förbättringen är en effekt av att de som varit arbetslösa nu fårlönär detta belopp en del av den tillväxteffekt som beräknats tidigare. Till dendel, cirka hälften, det är fråga om minskade offentliga kostnader för stöd ochåtgärder skapas ett större skattesänkningsutrymme.Om räntorna kan sjunka ytterligare, bl.a. genom att räntemarginalen motde starka europeiska valutorna i stort sett elimineras, minskar kostnaden förstatsskulden, vilket ökar skattesänkningsutrymmet ytterligare.Sammantaget visar beräkningarna i detta avsnitt att en starkt tillväxt-orienterad ekonomisk politik kan ge möjlighet att successivt sänka skatte-uttaget - utöver vad som föreslagits i det föregående - med omkring50 miljarder kronor - per hushåll i genomsnitt fram tillår 2002. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar godkänna allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande riktlinjer för budgetpolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande budgetprocessen, budgeteringsmarginalen ochutgiftstaket,4. att fastställer ett långsiktigt mål om balans i de offentligafinanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att beslutar godkänna beräkningen av de offentliga utgifternaför i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar fastställa utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till 660miljarder kronor, för till och för till640 miljarder kronor i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar godkänna den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringensbudgetarbete i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar godkänna en beräkning av utgifterna i denkommunala sektorn i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande förutsättningar för nya arbetstillfällen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattepolitikens inriktning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det sociala ansvaret.