mot · GL02Bo203 · 1997-10-06 00:00:00 — Denna kvardröjande kostnadseffekt som ligger inbyggd i de långsiktiga statliga åtagandena på ränteområdet, styrt av räntebidragssystemet, är en allvarlig kostnadspost som ligger kvar och utgör ett underliggande inflations- och räntehöjningshot. motverkas möjligheterna för staten och hyresgästerna att snabbt komma ner i kostnader. Både för staten och för den enskilde hyresgästen är det viktigt att så fort som möjligt ta sig ur den konserverande högkostnadssituation som räntebidragen orsakar. Lämpligt är att göra det i ett läge när byggandet är lågt och de överlappande kostnaderna i ett systemskifte blir låga. Det är fallet . För att få bort de eviga räntebidragen är det rimligt att dessa trappas ned med en 1/30-del efter det att fastigheten kommit ned i 30-procentsnivån. Det skulle ske som en rak amortering på ett topplån. En sådan lösning på evighetsproblematiken ger tydliga spelregler. För nyproduktion av hyresfastigheter är ett investeringsbidrag vid byggstart utifrån ett schablonberäknat bidragsunderlag att föredra. Nivån bör fastställas så att största möjliga neutralitet kan uppnås mellan boendeformerna. Det är bland annat beroende av vilka grundantaganden man gör om ränteutveckling med mera. Ett investeringsbidrag har många fördelar. Det ger stor förutsägbarhet och reducerar statens inblandning till att endast omfatta ett initialt tillskott av medel. Investeringsbidraget kan också rambegränsas så att bidrag endast ges upp till en viss omfattning på byggandet. På så sätt åstadkoms en ännu tydligare avgränsning av statens ansvar. Aktörerna på bostadsmarknaden vet med ett investeringsbidrag redan vid inledningen av ett byggprojekt vilka ekonomiska villkor som gäller. Beslut som ändrar finansieringsvillkoren för projektet undanröjs. Därmed skapas en hög grad av stabilitet och förutsägbarhet på bostads- och byggmarknaden. Nyproduktionen av hyresrätter skulle med ett investeringsbidrag i stället för eviga räntebidrag tvingas leva efter mer marknadsekonomiska principer. Det kan antas höja effektiviteten i bygg- och fastighetsbranscherna, vilket torde innebära sänkta kostnader för alla parter. Investeringsbidraget kan även tillfälligtvis höjas som en konjunkturpolitisk åtgärd. Här är det fråga om en avvägning mellan långsiktigt stabila spelregler och en konjunkturanpassad politik. I fall man kan tänka sig att använda investeringsbidraget som konjunkturpolitiskt instrument måste, i ett läge av överhettning, också sänkt investeringsbidrag kunna övervägas. Vid övergången från systemet med räntebidrag till investeringsbidrag, uppkommer en kostnadsökning för staten av engångskaraktär. Det beror på att kostnaden för investeringsbidraget överstiger avtrappningen av räntebidragen, eftersom statens ekonomiska insats görs i början av fastighetens livslängd. En möjlig finansiering av merkostnaden kan enligt ske genom utförsäljningar av statligt företagsägande. är övergången från räntebidrag till investeringsbidrag ekonomiskt gynnsam för staten. Vad i motionen anförts om övergång från evigt räntebidrag till investeringsbidrag bör ges regeringen till känna. 7 Ränteavdrag och beskattning efter schablonintäktsmodell anser att ränteavdraget bör kvarstå på nuvarande nivå, eftersom det dels var en del av skattereformen, dels har en motsvarighet på inkomstsidan i den 30-procentiga skatten på kapitalinkomster. I (SOU 1994:57) och (SOU 1992:8) föreslås att reglerna för beskattning och taxering av fastigheter ägda av bostadsrättsföreningar ska göras om. anser att reglerna bör ses över i enlighet med förslagen. Förändringarna skulle i princip innebära att bostadsrättsformen närmar sig egna hemmet genom att bostadsrättsföreningarna ges full avdragsrätt och att denna kvittas mot en schablonintäkt, som ersätter fastighetsskatten. ställer sig bakom en sådan förändring. Även hyresrätten bör inlemmas i en sådan modell. Det underlättar möjligheten att skapa neutralitet mellan upplåtelseformerna. Regeringen bör efter ett utredningsarbete återkomma till med ett sådant förslag. Detta bör ges regeringen till känna. På initiativ återinfördes det så kallade ROT-avdraget. står för reparation, om- och tillbyggnad. Det ger rätt till ett skatteavdrag för egna hem om maximalt och kan även utnyttjas av bostadsrättsinnehavare och fastighetsägare, med maximalt i skattelättnad per lägenhet. I budgetpropositionen föreslås att åtgärden ska förlängas , . ROT-avdraget har den stora fördelen att det omvandlar en del av den svarta arbetsmarknaden till laglig verksamhet. Byggbranschen har en mycket låg aktivitet , vilket är det viktigaste skälet för varför ROT-avdraget förlängs . På så sätt kan kompetens behållas inom byggarbetskraften och kapaciteten hållas något högre än annars. En utredning om ROT-avdragets hittillsvarande effekter bör genomföras. Regeringen bör ges till känna vad i motionen anförts om en utredning av ROT-avdragets hittillsvarande effekter. Bostadssektorn ska bära sina egna kostnader. Fastighetsskatten blir då ett bostadspolitiskt instrument som ska finansiera stödet till boendet. I takt med att de generella stöden minskas ska fastighetsskatten sänkas. gick emot höjningen av fastighetsskatten, som Socialdemokraterna och beslutade om . har redan tagit ställning för att fastighetsskatten måste sänkas från 1,7 till i början av nästa mandatperiod. Detta kan finansieras inom ramen för det överskott som beräknas uppstå i budgeten . Ställningstagandet återfinns i vår skattemotion. I takt med att statens utgifter för bostadssektorn minskar är det naturligt att fastighetsskatten sänks ytterligare. Det bör ske på ett sådant sätt att förtroendet för svensk ekonomi inte äventyras. Det bör också övervägas om den ordning som gäller , med frihet från fastighetsskatt och sedan halv skattefrihet de därpå följande fem åren, bör avskaffas. Ursprunget till rabatten på fastighetsskatten är att hänföra till det mycket dyra beståndet och . En sådan upptrappning av bostadskostnaderna är inte förenlig med en långsiktigt hållbar boendepolitik. Fördelen med samma fastighetsskatt under en fastighets livslängd är att kostnaderna inte skjuter i höjden efter fem respektive . Det ger en ökad överblickbarhet och innebär dessutom att skattenivån kan sänkas med några tiondelar generellt, utan att statens skatteintäkter minskar . En gemensam nivå som omfattar hela bostadsbeståndet har sina uppenbara fördelar när det gäller jämförbarheten mellan olika bostäder. Det bör även tilläggas att i sin skattemotion, utöver frågan om sänkt fastighetsskatt, tar upp behovet av förändringar i fastighetstaxeringen. Vad i motionen anförts om fastighetsskatten bör ges regeringen till känna. Krisårgångarna kallas det bostadsbestånd som byggdes runt 1990. Dessa fastigheter byggdes av överhettning på byggmarknaden. Det ledde till höga byggkostnader och därigenom höga boendekostnader. Krisårgångarnas bostadsbestånd har i många stycken en besvärlig situation. Det beror på att kostnaderna är för höga från början och att räntorna ofta har låsts på höga nivåer. Skulden för detta är delad mellan staten och aktörerna på bygg- och fastighetsmarknaderna. Det innebär att både staten och fastighetsägarna har stora ränteutgifter. Befrielsen från fastighetsskatt för fastigheter medför dessutom att en kostnadspuckel uppstår när krisårgångarnas bestånd går in i fastighetsskattesystemet, med halv fastighetsskatt och full fastighetsskatt . Vi har tidigare i motionen pläderat för att rabatten på fastighetsskatten ska avskaffas för fastigheter som byggs . Detta för att undvika det problem som krisårgångarnas bostadsbestånd tydligt råkar ut för. En del har gjorts för att temporärt underlätta för krisårgångarnas bestånd. Om något ytterligare ska göras bör detta ske inom ramen för fastighetsskattesystemet. För är det viktigt att boendepolitiken får en mer fördelningspolitiskt träffsäker utformning. Det är viktigt att bostadsbidraget riktas till dem som behöver det bäst. har kostnaderna för bostadsbidragen rusat i höjden, vilket tvingade fram en besparing i storleksordningen 2 300 miljoner, som i sina huvudbeståndsdelar trädde i kraft . En stor del av förklaringen till den lavinartade ökningen av bostadsbidragen står naturligtvis att finna i den ekonomiska krisen och i kompensationen för skattereformens finansiering. Den viktigaste åtgärden vid besparingarna på bostadsbidragen var införandet av ett nytt inkomstprövningssystem. Den utvärdering av besparingarna, som genomfördes av på uppdrag av , visade att besparingarna på det stora hela hade slagit på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. I en del fall hade dock hushåll med egna hem och låga inkomster drabbats orättfärdigt hårt. Regeringen och lyckades därvidlag skapa utrymme för en minskad belastning på denna grupp , som innebär att man oavsett boendeyta slipper reduktion av bidragsunderlaget upp till en viss summa. Summan är dessutom upptrappad efter antalet barn i hushållet. Genom höjningen av barnbidraget och studiebidraget samt återinförandet av flerbarnstilläggen skapas bättre ekonomiska villkor för barnfamiljerna, vilket det ofta handlar om i detta sammanhang. gick emot att Socialdemokraterna och sänkte barnbidragen och tog bort flerbarnstilläggen. har i försvarat icke-studerande ungdomars rätt till bostadsbidrag. Det var en viktig insats för att slå vakt om ungdomars möjlighet att gå in i ett vuxet liv, utan att sättas i strykklass. Bland icke-studerande ungdomar är dessutom en stor grupp utan arbete. Ett ytterligare tungt vägande skäl till varför inte kunnat acceptera ett slopande av ungdomsbostadsbidraget är det växande problemet med alltfler ungdomar som tvingas bo kvar i föräldrahemmen, med svåra sociala slitningar, både inom och utom hemmen, som följd. Några ytterligare förändringar av bostadsbidraget är inte aktuella. 12 Bostadstillägget för pensionärer () Bostadstillägget för pensionärer kostar staten , och är ett uttryck för att många pensionärer inte klarar att leva på sin pension. Det är därför tillfredsställande att och regeringen i budgetpropositionen kan föreslå en höjning av BTP. har länge arbetat för mer av grundtrygghet i pensionssystemet. I själva verket är bostadstillägget för pensionärer en del av pensionssystemet, varför kostnaden också borde inlemmas i detta system. Det bör övervägas om en sådan förändring kan komma till stånd. Regeringen bör av detta skäl tillsätta en utredning som ser över frågan. Detta bör ges regeringen till känna. 13 Åtgärder mot segregationen När ämnet segregation behandlas handlar det så gott som uteslutande om sådan segregation som antas vara skadlig. Det finns naturligtvis segregation som inte betraktas såsom problematisk. Segregation kan vara av olika slag, och i den bostadspolitiska utredningen talar man om demografisk, socio-ekonomisk och etnisk segregation. Ofta kan det handla om en blandning av de olika typerna. Den socio-ekonomiska segregationen har kanske i sig de värsta konsekvenserna i och med att människor slås ut ur samhället. Sådana bostadsområden/stadsdelar har i allmänhet en mycket hög arbetslöshet. Det mesta talar för att problemen med socio-ekonomisk segregation har tilltagit i , med tyngdpunkt på de största städerna. Ofta är det de så kallade miljonprogramsområdena som är hårt utsatta. Den bostadspolitiska utredningen lägger i sitt betänkande förslag om åtgärder mot segregationen, genom ett program för upprustning. Kommunerna ska ha ansvaret för upprustningen, men staten ska efter kommuners ansökan kunna tillskjuta av upprustningskostnaden. uppfattning är att en sådan satsning är angelägen, men att den långt ifrån är tillräcklig för att komma till rätta med de stora påfrestningar som vissa bostadsområden upplever. Det krävs att andra politikområden satsar resurser på att höja kompetensen, minska arbetslösheten och minska den omfattande sociala utslagningen i dessa områden. Det kan ske genom att offentligt anställda i servicefunktioner, i segregerade områden, ges bättre arbetsvillkor. Likaså måste antalet sysselsatta inom skolan, med mera öka. Detta underlättas av de medel som är med och tillför kommunerna. Vidare bör övervägas om arbetsgivaravgifterna i dessa områden ska sänkas efter samma modell som gäller för inland, för att få i gång nyföretagsamheten och för att förmå befintliga företag att flytta in här. saknas i många fall basservice i dessa bostadsområden. Dessa åtgärder kan tillsammans med upprustning av boendemiljöer klara av att åstadkomma en förändring som är nödvändig om vi inte vill ha långt värre problem . Stora delar av befolkningen i de segregerade områdena riskerar att permanentas utanför det ordinarie samhället. Frågorna om segregation i förortsområden är en naturlig del av regionalpolitiken och kommer därför att behandlas ytterligare i vår regionalpolitiska motion. Vad som i motionen anförts om åtgärder mot segregationen bör ges regeringen till känna. 14 Avskrivningar på fastigheter tillåts enligt rekommendationer att värdeminskningsavdrag görs på bostadsfastigheter. Det är befogat att höja värdeminskningsavdraget till , med motiveringen att den ekonomiska livslängden för bostadshus är betydligt kortare än de som motsvaras av den tvåprocentiga årliga avskrivningen. En ökad avskrivningstakt är också ett sätt att öka soliditeten i bostadsföretagen, som i många fall har alltför låg soliditet. I dagens svenska ekonomi, med den låga inflation som har uppnåtts, har värdeminskningsavdraget större betydelse . Detta bör ges regeringen till känna. 15 Ökad konkurrens prispress Inom bygg- och bostadssektorn kan ökad konkurrens bidra till att sänka boendekostnaderna och öka effektiviteten. Det är angeläget att byggkostnadsdelegationen, som tillsatts av , kan bidra till att sänka produktionskostnaderna. Om inte måste korrigerande åtgärder vidtas. Skärpt konkurrenslagstiftning eller skärpt tillämpning av densamma är ett medel i kampen mot för höga byggkostnader. Även om byggkostnaderna har gått ned något sedan överhettningens dagar, krävs ytterligare åtgärder för att vi på lång sikt ska kunna förse landets medborgare med bostäder till rimliga priser/hyror. En omläggning från räntebidrag till direktstöd vid investeringstillfället, begränsat till en normalbostadsnorm om högst , som föreslår, medverkar också till att öka prispressen i byggprocessen. Vad som anförts om ökad konkurrens och prispress bör ges regeringen till känna. anser, i likhet med den bostadspolitiska utredningen, att de statliga kreditgarantierna ska finnas kvar, både för ny- och ombyggnad. Dock anser utredningen att en del förändringar bör göras. Garantiunderlaget ska motsvara bidragsunderlaget som det tänkta investeringsbidraget ska utgå ifrån. Den tröskeleffekt som finns vid en lägenhetsyta om 35 kvm bör minskas. I likhet med utredningsförslaget bör även en liten skärpning göras av det utrymme som kreditgarantin ska kunna täcka vid eventuell förlust. ansluter sig till uppfattningen att en statlig kreditgaranti måste finnas för att underlätta upplåningen på marknaden. I utredningens betänkande nämns särskilt att kreditgarantin ska kunna utökas när vissa miljöåtgärder vidtas, såsom exempelvis installation av vattenburen värme i stället för direktverkande el. Detsamma gäller kreditunderlaget för särskilda boendeformer för äldre och personer med funktionshinder. De förändringsförslag som föreligger är väl avvägda. Vad som anförts om de statliga kreditgarantierna bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att godkänner de allmänna riktlinjer för den framtida boendepolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöaspekter på boendet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsbidrag i stället för eviga räntebidrag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ränteavdragen och en schablonintäktsmodell för beskattningen av bostadsrätter,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av de hittillsvarande effekterna av ROT-avdraget, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastighetsskatten,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bostadstillägget för pensionärer,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot segregationen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskrivningar på bostadsfastigheter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad konkurrens och prispress på byggmarknaden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga kreditgarantier. 1 Yrkandena 4 och 6 hänvisade till SkU 2 Yrkande 7 hänvisat till SfU