mot · GL02Fi218 · 1997-10-06 00:00:00 — påbörjas avvecklingen av kärnkraften något senare än vad vi har krävt, vilket innebär en viss ökning av naturgasanvändningen. Detta måste kompenseras med klimatpolitiska åtgärder. Detta är nödvändigt för att för framtiden trygga energiförsörjningen och skapa nya jobb i . Beroendet av importerade, miljöskadliga icke förnybara energikällor minskas till förmån för inhemskt producerade, miljövänliga och förnybara energislag. Genom energiöverenskommelsen skapas politisk majoritet för långsiktiga spelregler på den svenska energimarknaden. Det är till fördel för både konsumenter och producenter. Trepartiöverenskommelsen ska nu följas upp i sina detaljer. Demokratiskt förankrade beslut ska genomföras. Energipolitiken ska bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energipolitiken ska också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . I och med energiuppgörelsen genomförs ett omfattande program för ett ekologiskt uthålligt energisystem. Programmet innehåller åtgärder för minskad elanvändning och ny elproduktion. Det innehåller också långsiktiga satsningar för utveckling av effektiv energiteknik för att skapa bärkraftiga alternativ till kärnkraften. Energibeskattningen ska ge goda förutsättningar för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Det ska vara lönsamt att investera i varu- och tjänsteproduktion i och det ska vara fördelaktigt att investera i ekologisk energiteknik, bl.a. effektivare energianvändning. Beskattningen ska ge drivkrafter för hushållning och konvertering till förnybara energislag. Beskattningsreglerna ska främja elproduktion med förnybara energislag. Vid utformningen av beskattningen ska den elintensiva industrins särskilda behov beaktas. De EU-direktiv som förbereds inom detta område planeras innehålla större möjligheter att väga in dessa särskilda behov. måste det övergripande målet att beskattningen ska ske så nära produktionskällan som möjligt också vara en viktig del i utformningen av beskattningen. När det gäller energipriserna så bedöms dessa stiga i samband med den ökade internationella avregleringen av elmarknaden. Utsläpp av koldioxid vid förbränning av fossila bränslen påverkar klimatet. Det är därför angeläget att i största möjliga utsträckning undvika förbränning av fossila bränslen. Detta kan ske genom en aktiv energihushållning och genom att utnyttja förnybara energislag. En ökad användning av alternativa energislag inom trafiksektorn måste särskilt eftersträvas. Produktionen av biobränslebaserade drivmedel i måste öka. Detta bör ske genom en ökad miljörelatering av energiskatterna i kombination med skattebefrielse för etanolproduktion. 5.2 En skattepolitik för arbete, kretslopp och rättvisa I skattemotion utvecklas ställningstagandena som ligger till grund för vad som sägs i detta avsnitt. Skatterna har som främsta syfte att bidra till huvudfinansieringen av de offentliga utgifterna. Skatterna har därmed en viktig fördelningspolitisk funktion. Skatternas egenskaper som styrmedel måste hanteras så att skatterna åstadkommer minsta möjliga skada, och att de används aktivt som styrmedel på framförallt miljö- och energiområdet. 5.2.1 Sänkt skatt för ökad tillväxt och sysselsättning De goda ekonomiska förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning, som föreligger, får inte äventyras. Skatterna bör sänkas, men inte på ett sådant sätt att statens finanser hotas. Det straffar sig via marknaden och därmed uppnås inte de positiva effekter man hoppats på i samband med skatteförändringarna. strategi är att sänka skatter som har en hämmande inverkan på sysselsättningen inom ramen för uthålligt starka finanser. har under innevarande mandatperiod medverkat till att arbetsgivaravgifterna har sänkts och sänks ytterligare. Sänkningen är upp till en årlig lönesumma om . föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare under nästa mandatperiod, genom en större sänkning i procentenheter, som lönesumman höjs betydligt. För onoterade bolag har åstadkommit en väsentligt lägre ägarbeskattning. Utrymmet för skattefri utdelning har ökats och lättnaden har utformats så att företag med fler anställda och hög kompetensnivå gynnas. träder ytterligare skattesänkningar i kraft för småföretagen. Lönsamheten i småföretagen förbättras genom att räntorna har sjunkit och genom att skatterna sänks. Det är uppfattning att det under nästa mandatperiod bör genomföras ytterligare skattelättnader för fåmansföretagen. Värnskatten avskaffas vid utgången av 1998. Under den kommande mandatperioden finns utrymme att successivt sänka skatteuttaget. Skattepolitiken ska främja ekonomisk tillväxt och tas ut efter bärkraft. Skattesystemet ska gynna arbete och kunskap inriktningen ska vara principen om hälften kvar av en nyintjänad hundralapp. Sänkningarna av inkomstskatten ska utformas så att alla får del av den lägre beskattningen. Som delfinansiering av de sänkta inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagarna bör en justering av skatteskalan ske, som innebär att en högre inkomstskatt tas ut i de högsta inkomstskikten. En tänkbar nivå är ca i beskattningsbar årsinkomst. står fast vid pensionsöverenskommelsen. Förmögenhetsskatten måste avskaffas. Den riskerar att motverka tillväxt och sysselsättning. Den är inte heller jämlik till sin utformning, vilket kan uppfattas som stötande av dem som drabbas. har medverkat till att förmögenhetsskatten på börsaktier sänkts, och till att den inte tas ut av huvudägare i börsbolag. Den socialdemokratiska regeringen och har infört en särskild löneskatt på avsättningar till de anställdas vinstandelsstiftelser. Det går på tvärs med vad anser är riktigt. Skatten bör avskaffas, eftersom den innebär en straffbeskattning av det riskkapital som de anställda har placerade i det egna företaget. Kvittningsrätten för nystartade företag har under innevarande mandatperiod återinförts genom försorg. Den innebär att man som nyföretagare har rätt att dra av uppkomna förluster i den nya näringsverksamheten mot inkomst av tjänst. Det är inte minst en viktig åtgärd för att stimulera kvinnor att satsa på företagande. ROT-avdraget har återinförts genom medverkan. Det är ett skatteavdrag, som tillåts vid reparation samt om- och tillbyggnad på småhus och fastigheter. Genom medverkan höjs reseavdraget per mil. På så sätt underlättas rörligheten på arbetsmarknaden. För många som saknar kollektiva färdmedel är bilen ett måste. Höjningen av reseavdraget är en del i en modern arbetsmarknads- och regionalpolitik. bör införa ett yrkesfiskeavdrag, eftersom våra närmaste konkurrentländer, och , har ett sådant. Om inte bör regeringen agera för att dessa båda grannländer avskaffar sina yrkesfiskeavdrag. 5.2.2 Skatterna en viktig del i det ekologiska lyftet Skatterna behövs som ett stöd för den ekologiska förnyelsen i samhället. Skatternas styrande egenskaper bör med fördel användas på miljöområdet. Därigenom kan det ekologiska lyftet påskyndas och den svenska konkurrenskraften stärkas. Utgångspunkten måste vara att förorenaren ska betala. anser att skattesystemet måste miljöanpassas ytterligare. Det bör ske genom en skatteväxling, med sänkta skatter på arbete och med höjda skatter på miljö och energi. En grön skatteväxling innebär att det ska kosta mer att tära på vårt gemensamma miljöarv medan det ska kosta mindre att sätta folk i arbete. Det är enligt det bästa sättet för att möta de två största problemen, nämligen arbetslösheten och miljöförstöringen. Under innevarande mandatperiod har med medverkan en inledande skatteväxling genomförts genom att arbetsgivaravgifterna sänkts, som energi- och miljöskatter har höjts. Det är framförallt företag med stort tjänsteinnehåll i sin produktion som gynnas av en skatteväxling. De fördelningspolitiska effekterna kan mötas med att ett höjt grundavdrag ingår som en del i en skatteväxlingsreform. Grundtanken med skatteväxling är att miljöförstöringen ska bekämpas. I takt med att skatter införs eroderas också skattebaser, med olika hastighet. Skattebasen arbete ökar till följd av de sänkta skatterna. Den kan dock inte öka så snabbt som skattebaserna miljö och energi urholkas. Detta innebär att en skatteväxling måste vara rejält överfinansierad till en början. En lång kamp för skattebefrielse av miljövänliga och biobaserade drivmedel har fått resultat. ser med tillfredsställelse på hur framtidens bränslen nu ska åtnjuta skattefrihet. Det innebär att produktion kan starta i och sysselsättningstillfällen skapas inom en framtidsbransch. kom överens med regeringen om att införa direktavskrivningar på miljöinvesteringar. Det gäller investeringar i anläggningar för värme- och kraftvärmeproduktion som använder förnybara energiråvaror. Det är ett led i att påskynda omställningen till ett modernt och ekologiskt hållbart energisystem, vilket ger konkurrensfördelar gentemot omvärlden. Inte minst börjar varor som är framställda med miljövänlig energi bli en konkurrensfaktor att räkna med. har medverkat till att höja och införa en rad miljö- och energiskatter. Det är ett positivt bidrag till att åstadkomma det ekologiska lyftet, med dess enorma sysselsättningspotential. Koldioxidskatten för industrin har fördubblats. Bakgrunden är ökad fossilbränsleanvändning. Skatten på el har höjts, skatten specifikt på kärnkraft har flerdubblats och skatten på fossila bränslen har höjts. har dessutom medverkat till att en avfallsskatt ska införas från och till att en skatt på naturgrus har införts. Tillsammans med stimulansåtgärder för en bättre miljö har på ett mycket aktivt sätt drivit på den svenska utvecklingen mot mer av kretsloppsanpassning. Tillsammans med olika stimulansåtgärder har åstadkommit ett omvandlingstryck i svensk ekonomi, som gynnar miljön, men också den svenska konkurrensförmågan. Vi rustar för att ska ligga långt fram i utvecklingen och för att vi ska klara framtidens förändrade krav. 5.2.3 Sänkt skatt för större rättvisa Skatterna ska vara rättvisa och rimliga. Annars hotas förtroendet för skatterna, och grunden för välfärden blir osäker. De alltför höga skatterna på låga och medelstora inkomster måste sänkas. Under nästa mandatperiod vill sänka skatterna för dessa inkomstgrupper. Det bör ske genom att grundavdraget höjs så att just dessa inkomsttagare omfattas av den sänkta skatten. Det kan och bör göras utan att orimliga marginaleffekter uppstår. Inte minst är en skattesänkning för låg- och medelinkomsttagare ett sätt att stärka deras ställning på arbetsmarknaden. Förutom att skattesänkningen har ett uttalat fördelningspolitiskt syfte kan en bieffekt bli att sysselsättningen ökar. Sänkt skatt på låga och medelstora inkomster har inte minst till syfte att stärka de berörda människornas ställning på arbetsmarknaden. Dessutom kan lönebildningen underlättas genom att skatterna sänks på detta sätt. Kommunalskatterna bör inte höjas generellt sett . De ökade statsbidragen underlättar att så inte behöver ske. Det är angeläget eftersom höjda kommunalskatter slår hårdast mot låg- och medelinkomsttagare. Attackerna mot det kommunala skatteutjämningssystemet måste avvärjas. Systemet utjämnar de ekonomiska villkoren mellan fattiga och rika kommuner och landsting samt bidrar på ett verksamt sätt till att hela landet kan leva och utvecklas. Boendet är en viktig del av välfärden och vill sänka fastighetsskatten till tidigt under nästa mandatperiod. Höjningen beslutades av Socialdemokraterna och . I attraktiva områden, inte minst i och , har många fastboende drabbats av förhöjda taxeringsvärden till följd av att fritidshusägare i samma områden trissat upp huspriserna. ser mycket allvarligt på situationen och föreslår i skattemotionen att två konkreta förändringar, med avseende på fastighetstaxeringen ska genomföras, som enligt vårt förslag ska gälla års beskattning. Förslagen är slopande av begreppen strandtomt och strandnära tomt för fastboende samt höjd lägsta storlek på så kallad normaltomt från 100 till 300 kvm. De föreslagna skatteåtgärderna i motionen beräknas leda till ett mindre skattebortfall . Det gäller återställandet av beskattningsreglerna för vinstandelsstiftelser för de anställda samt de två förändringar, som vi föreslår i taxeringsförfarandet. Yrkesfiskeavdraget bedöms inte belasta statens inkomster . Finansieringsbehovet beräknas uppgå till ca 150 miljoner och vårt finansieringsförslag innebär att en kväveoxidskatt ska införas , vilket föreslagit redan i samband med förra årets budgetproposition. Skatten bör omfatta pannor med en större effekt än 5 MW, och med en nyttig energiproduktion större än 20 GWh. Skattenivån bör sättas till per kilo utsläppt kväveoxid, räknat som NO2. På den nivån beräknas en sådan skatt inbringa ca 200 miljoner på årsbasis. 5.3 Ett decentraliserat kunskapssamhälle för att möta de globala utmaningarna vill skapa ett decentraliserat kunskapssamhälle. Vi har en medveten strategi för hur vi ska bygga upp en decentraliserad infrastruktur för kunskaps- och kompetensutveckling i hela landet. måste investera för det framtida kunskapssamhället, för att möjliggöra det framtida välfärdssamhället. För att trygga familjens välfärd måste kunna konkurrera med de ledande nationerna i fråga om kunnande, utbildning, forskning och teknik. ska skapa en skola och ett utbildningssystem i världsklass. Därför behöver vårt land stora och breda investeringar i kunskap och kompetens. Enligt försvinner av de arbetstillfällen som kräver minst utbildning i västvärlden. Den viktigaste strategin för att ta ur massarbetslöshetens grepp är att så snabbt som möjligt föra vårt land in i kunskapssamhället och se till att utbilda de människor som ska utföra de nya, mer kvalificerade arbetsuppgifter som växer fram. 5.3.1 Storsatsning på den högre utbildningen har varit pådrivande för den expansion av högskoleutbildningen, som har ägt rum i vårt land . Det arbetet gjordes i fyrpartiregeringen och har fortsatt . Under innevarande mandatperiod har bidragit till att massiva satsningar görs på högskolorna runtom i landet. Högskolan byggs ut med 60 000 platser mellan 1997 och . Det är framförallt de mindre och medelstora högskolorna som får nya utbildningsplatser. Det gynnar en god regional utveckling i hela landet. har vi medverkat till att satsa extra resurser för att göra det möjligt att bilda universitet i , , samt . anser att dessa högskolor ska bli universitet . Vi har medverkat till att har etablerats. har arbetat hårt för att få till stånd en ökad utbyggnad av de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna. har den kraftigaste utbyggnaden av utbildningen på dessa områden i . Antalet examinerade ingenjörer och civilingenjörer kommer att ha fördubblats , från ca 4.500 examinerade till ca 9.000. Antalet disputerade inom naturvetenskap och teknik har ökat markant. Forskningen ges också ökade resurser och de mindre och medelstora högskolorna får fasta forskningsanslag för att bygga upp en bas för vetenskapligt, specialiserat forskningsarbete. 5.3.2 Gymnasieskola med hög kvalitet ny gymnasieexamen Den viktigaste utgångpunkten för gymnasiereformen var att höja den allmänna utbildningsnivån och att förbereda alla för ett livslångt lärande, där återkommande utbildning blir allt vanligare. Bakgrunden är den nya verklighet som växer fram på arbetsmarknaden. Företrädare för industrin och övriga arbetslivet framhäver gång på gång behovet av bättre utbildning för de ungdomar som efter gymnasiet kommer ut på arbetsmarknaden. Den tid är förbi då det räckte att man lärde sig några enkla handgrepp för att kunna sköta arbetsuppgifter i arbetslivet. Alla behöver minst en bra gymnasieutbildning som också ger behörighet till senare högskolestudier. Gymnasieskolan ska även i fortsättningen utgå från den höga ambitionsnivå som låg till grund för gymnasiereformen. anser att det nu finns skäl att pröva införandet av en bred examination som omfattar hela gymnasieskolan. En sådan inriktning skulle ha många fördelar: Det skulle öppnas fler vägar genom gymnasieskolan för att ta sig fram till examination, både inom traditionella program och på lärlingsinriktade program. En examination för gymnasieskolan ska kunna värderas internationellt och därmed underlätta framtiden på en internationaliserad arbetsmarknad och studier utomlands. Det skulle också vara ett sätt att ta igen tidigare misslyckanden. Examination kan utformas bl.a. som ett krav på minsta andel godkända betyg. Ett annat krav kan vara utförande av visst examensarbete på sin arbetsplats. Syftet ska vara att kvalitetssäkra utbildningen inom gymnasieskolan och stimulera till fördjupning. 5.3.3 En ny och modern lärlingsutbildning Inom de flesta nationella program med yrkesämnen bör det erbjudas en alternativ väg genom en modern lärlingsutbildning för de elever som vill genomföra en större del av sin yrkesutbildning på en arbetsplats. En pilotverksamhet med lärlingsutbildning startar . Utbildningen inleds inom nuvarande nationella program, och avslutas genom lärlingsutbildning i arbetslivet, som varvas med teoretiska studier i skolan. Eftersom det är en utbildning har lärlingen elevstatus och arbetsgivaren behöver inte anställa lärlingen. Omkring av programmet ska i princip läggas upp lika för alla elever, därefter följer lärlingsutbildningen, det vill säga att eleven vanligtvis är omkring vid lärlingsdelen av utbildningen. För att klara både lärlingsutbildningen och få undervisning som motsvarar en fullständig gymnasieutbildning kan en längre total utbildningstid behövas. Det är viktigt att utveckla ett nära samarbete med skolan och de berörda arbetsplatserna. I det arbete som ska göras tillsammans med berörda parter och branschorganisationer, är det mycket viktigt att skapa en klar ansvarsfördelning mellan skolan och arbetslivet. anser att kraven måste utformas så att många lärlingsplatser kan skapas i småföretag. Det skapar en bättre lokal förankring och kan bidra till att fler kan få fast anställning efter avslutade studier. 5.3.4 Ett kunskapslyft för den vuxna befolkningen Omkring två miljoner av människorna i arbetskraften saknar gymnasiekompetens i svenska, engelska och matematik. Genom har medverkat till den enskilt största och mest omfattande satsningen någonsin för att höja kunskaps- och utbildningsnivån för vuxna i . Det ger utbildning för vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar 3-årig gymnasiekompetens. I vårbudgeten utökades satsningen inom med 10 000 nya platser . Därefter utökas satsningen successivt 1998, 1999 och till att omfatta totalt 140 000 platser . Det innebär att upp till 200 000 personer, eller av arbetskraften, kan delta i heltidsstudier inom eller den kommunalt finansierade vuxenutbildningen. 5.3.5 Den kvalificerade yrkesutbildningen byggs ut har drivit på för att åstadkomma en snabbare utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen, som är en eftergymnasial utbildning. Antalet platser i kvalificerad yrkesutbildning ökar med 1 500 , och med 4 300 platser . Redan i förra vårbudgeten medverkade till en ökad satsning. kommer det totala antalet platser att uppgå till 9 000 , jämfört med 1 700 platser när försöksverksamheten inleddes. Flaskhalsar som uppstår i företagen på grund av brist på yrkeskunnigt folk måste motverkas. Det är också ett led i att förhindra alltför stor löneglidning, och därmed främjas en generellt ansvarsfull lönebildning. 5.3.6 Inför individuella kompetenskonton För att långsiktigt skapa möjligheter för mer återkommande utbildning kommer det att behöva utvecklas kompletterande system för finansiering av återkommande utbildning, bl.a. på grund av att studiestödet är för lågt för många. Att studera med studiemedel är då inte ett alternativ. Ett nytt finansieringssystem måste ge möjligheter till rimlig ekonomisk försörjning under en utbildningstid mitt i livet. förslag är en modell med individuella kompetenskonton som preciserar ett delat ansvar mellan arbetstagare, arbetsgivare och samhälle, baserat på ett samhällskontrakt som ställer kunskaps- och kompetensutveckling i centrum. Den enskilde ges möjlighet att sätta av en del av sin lön eller del av löneökning. Arbetsgivaren svarar för att tillskjuta en del. Genom avtal och överenskommelser bör parterna på arbetsmarknaden ges ett ansvar för att utforma regelverk. Staten skall svara för att avsättningarna blir skattemässigt gynnade. Regeringen har i regeringsförklaringen aviserat att den ska bjuda in arbetsmarknadens parter till samtal om hur man gemensamt skall förverkliga ett livslångt lärande också i arbetslivet. Utgångspunkten för dessa överläggningar bör vara att åstadkomma ett samhällskontrakt avseende kompetensutveckling för förvärvsarbetande människor i förvärvsaktiv ålder. Det bör innefatta åtaganden både från statens sida och från arbetsmarknadens parter. 5.3.7 En ny IT-utbildning En ny IT-utbildning ska inledas. Motivet är den brist som råder på utbildad arbetskraft inom IT-området. På detta sätt kan arbetslösheten minskas och arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. I och med att flaskhalsar vidgas bidrar satsningen också till att förbättra förutsättningarna för en ansvarsfull lönebildning. Utbildningen ska omfatta ca 10 000 personer och sker genom samverkan mellan staten, och som ett nationellt program. ser positivt på detta initiativ. 6 Ökad sysselsättning förnyelse av arbetsmarknaden Arbetsmarknaden förändras mycket fort och kraven på flexibilitet ökar. Det är också viktigt att arbetsmarknadspolitiken förnyas och öppnar för nya lösningar. Ungdomar betraktar arbete på ett nytt sätt och hur man vill arbeta skiljer sig mycket mellan olika individer. Arbetstider, arbetsplatser och arbetsuppgifter skiftar i ett oändligt antal variationer. har under den innevarande mandatperioden medverkat till förändringar som ökar förmåga att anpassa sig till en ny omvärld. träffade en överenskommelse om arbetsrätten med den socialdemokratiska regeringen. Genom uppgörelsen har arbetsrätten förbättrats och gjorts mer flexibel. Förändringarna har sannolikt inneburit att fler nu får anställning än vad som annars hade varit fallet. Det sker inte minst genom att den nyanställde och arbetsgivaren kan komma överens om en visstidsanställning, utan krav på fast anställning, , med möjlighet till förlängning i nystartade företag. Den lokala nivån har stärkts i och med förändringarna, vilket ökar möjligheterna till lokalt inflytande för det lokala facket och arbetsgivaren. Den nya arbetsrätten ger ökade möjligheter till tillväxt som anställningstryggheten bevaras. Arbetsmarknadspolitiken har decentraliserats genom att lokala arbetsförmedlingsnämnder fått en större del av ansvaret för bekämpningen av arbetslösheten. Beslut förs närmare dem, som faktiskt berörs, d.v.s. de arbetslösa. Det är viktigt att fullfölja decentraliseringen av arbetsmarknadspolitiken så att den lokala nivåns reella makt stärks ytterligare. Istället för att försöka få ut maximalt antal personer i arbetsmarknadsåtgärder har istället medverkat till att öka kvaliteten genom att minska volymkraven. Det kan åstadkomma att fler av dem som genomgår åtgärder kan få en utbildning av sådan kvalitet att det blir lättare att få jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Mycket talar för att vi bör gå vidare med ytterligare förenklingar som underlättar för arbetslösa att komma in på arbetsmarknaden. Det gäller såväl lönebildningen som fortsatt reformering av arbetsrätten. Det finns ett generationsskiftesproblem på arbetsmarknaden, med hög ungdomsarbetslöshet. Arbetsmarknadens parter har ett antal utmaningar framför sig, varav den närmaste är att se till att arbetslösheten inte permanentas på en hög nivå bara för att parterna inte klarar att sluta avtal på ansvarsfulla nivåer. Parterna har också ett huvudansvar för hur man vill lösa arbetstidsfrågorna, som handlar om både flexibel och förkortad arbetstid. Vidare måste parterna behandla frågan om hur ett livslångt lärande ska kunna omsättas i praktiken. 7 En ny omtanke där alla behövs