ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02N204 · 1997-10-06 00:00:00 — utgör tillsammans med delar av det gamla spritmonopolet, som i sin tur var en viktig del i den svenska alkoholpolitiken. Systembolagets monopolställning är föremål för rättslig prövning i , medan Vin & Sprits tidigare monopol på import, tillverkning och distribution av vin och sprit har upphört. Konkurrensen inom importområdet har utvecklats snabbt och är mycket livaktig. V&S uppträder numera på importmarknaden som vilken aktör som helst. Detsamma gäller distributionen till restauranger och systembolag, där inte minst dagligvarugrossister som och konkurrerar. Inom tillverkningsområdet finns det än så länge endast några mindre konkurrenter i , men importkonkurrensen är mycket intensiv. Sammanfattningsvis kan således konstateras att V&S numera agerar som vilket annat företag som helst. V&S:s roll i den svenska alkoholpolitiken är därmed också överspelad. Det finns anledning att ifrågasätta statens fortsatta ägande av Vin & Sprit. Om företaget inte längre ingår som en beståndsdel i den svenska alkoholpolitiken är ett statligt ägande omotiverat. Tvärtom verkar det statliga ägandet vara en belastning. Tydligast märks detta i debatten om V&S:s formidabla säljsuccé världen över med Absolut Vodka. Trots framgångarna, som genererat stora exportintäkter, höjs i från en del håll invändningar mot V&S:s reklam och marknadsföringsmetoder och ifrågasätts det etiska i att staten genom V&S tjänar pengar på alkohol. Ur alkoholpolitisk synvinkel har V&S ingen väsentlig roll att spela längre, och staten bör därför pröva önskvärdheten att behålla ägandet i bolaget. Min uppfattning, baserad på erfarenhet från näringslivet, är att ett företag mår bäst när det finns tydliga och engagerade ägare. Staten är per definition inte en lämplig ägare till företag som skall verka i konkurrens. För att ge V&S möjligheter att utvecklas bör således bolaget få nya ägare. Företagets största tillgång är varumärket , vilket är värt många . En privatisering av V&S kan ske antingen genom att bolaget introduceras på eller att staten säljer företaget till något internationellt företag inom dryckesindustrin. bör således ge regeringen i uppdrag att förbereda en privatisering av . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förbereda en försäljning av .
mot · GL02N205 · 1997-10-06 00:00:00 — Forskning om kvinnors företagande I vårt land med massarbetslöshet är behovet av tillväxt, nya arbeten och nya verksamheter stort. Att starta eget är för många människor ett av flera tänkbara sätt att finna sin försörjning. Eftersom kvinnor och män delvis lever sina liv under skilda betingelser inleds företagandet av olika skäl och utformas på olika sätt. Det är mycket vanligt att företagare startar eget inom det yrke och den sektor som de har tidigare erfarenhet av. Könssegregeringen på arbetsmarknaden har därför sin motsvarighet i könssegregering inom företagandet. Hänsynstagande till familjen, make, barn och åldriga föräldrar styr inte sällan det kvinnliga företagandet vare sig det sker i egen eller i familjeföretagets regi. De incitament som är styrande för kvinnor avviker troligen från vad som redovisas i gängse entreprenörsteori. Det finns stora luckor i kunskapen om de kvinnliga företagarna/ entreprenörerna trots att denna grupp utgör mer än en fjärdedel av alla företagare. Man bortser oftast från de kvinnliga företagarna när det talas om företagande. Detta förhållande har naturligtvis samband med att traditionell företagarteori i princip utvecklats från studier av manliga företagare. Trots att kvinnligt företagande har gamla anor finns det fortfarande liten forskning på området i . Den första och hittills enda kartläggningen av kvinnligt företagande i gjordes av och som företagare. Denna har sedan inte följts upp med studier om företag och företagande med avseende på kön. Intresset för kvinnligt företagande ökar, men kunskaperna om kvinnors företagande är bristfällig och för att bättre kunna utforma näringspolitiken, arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken och regionalpolitiken krävs det enligt vår mening forskning för att öka kunskapen om kvinnliga företagare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning om kvinnligt företagande.
mot · GL02N206 · 1997-10-06 00:00:00 — Huvuddelen av svensk livsmedelsindustri och förpackningsindustri är lokaliserad till . () ligger däremot i . Detta är ett missförhållande som bör rättas till. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokalisera till .
mot · GL02N207 · 1997-10-06 00:00:00 — Kunskapslyft i svensk industri Kompetensinnehållet och förädlingsvärdet i svenska industriprodukter är alldeles för lågt. I den pågående högkonjunkturen är det lockande att föreställa sig att svenskt näringsliv är starkt och konkurrenskraftigt. Men de mycket allvarliga grundfelen i svenskt näringsliv kvarstår och kommer på nytt att bli uppenbara när konjunkturen vänder. Våra basindustrier säljer sina råvaror som gör. Skogen sågar eller kokar vi, malmen smälter vi. Andra får förädla råvarorna. Huvuddelen av svensk industri bygger på uppfinningar från och befinner sig i den s.k. priskonkurrerande sektorn. Hit hör t.ex. bilar, telefoner, kylskåp, kullager, separatorer, kanoner etc. Varv, teko och skrivmaskiner har redan fallit. Vi gör produkter som alla andra kan göra lika bra och konkurrerar därför med låga priser och därmed låga löner. kunde sådana branscher räddas av konkurrensdevalveringar ett sätt att sänka lönerna utan protester från LO. hindras vi från detta av EU-medlemskapet. måste rationaliseringar och friställningar till för att hålla priserna nere. Typexempel är börsuppgången för efter löftet att avskeda 12 000 anställda. Vår s.k. högteknologi har också bekymmer. ABB:s X2000-tåg klarar inte konkurrensen med och kan inte säljas utomlands. klarade inte bredbandstekniken utan fick ge upp efter att utan framgång ha satsat på att hänga med i den nya teletekniken. Saabs personbilar är i riskzonen, Saabs civilflygplan säljes mycket dåligt och JAS Gripen kan inte vrida jetstrålen vilket anses vara framtidstekniken. Bilindustrins underleverantörer klarar dåligt kvalitetsnormerna och gör mest plåt- och plastbitar. kan inte få tag i kompetenta forskare. Listan kan göras lång. Så länge det inte får löna sig att utbilda sig, att ta ansvar och att ta risker så länge kommer inte att kunna återfå en stabil tillväxt och återta den position som ett rikt välfärdsland som vi en gång hade. Det har talats mycket om kunskapslyft. Men det kunskapslyft som är nödvändigt handlar om spetsteknologi. Det handlar om en ren elitsatsning, och precis som inom idrotten finns det ingen nämnvärd plats för rättvisa och fördelning. Om denna satsning inte sker återstår bara sorgearbetet efter vårt förlorade välstånd. Elitsatsningen måste göras inom näringslivet självt, men samhället måste göra de ändringar i regelverken som är nödvändiga för att möjliggöra spetsteknologisatsningarna. Detta måste utredas i nära samverkan med några av de få företag som finns kvar i den internationella forskningsfronten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om spetsteknologiskt kunskapslyft för svensk industri.
mot · GL02N210 · 1997-10-06 00:00:00 — finns medel avsatta till femtonprocentiga investeringsstöd för byggande av vindkraftverk. Till den som producerar vindkraftsel så kallad grön el betalas en miljöbonus om per kWh. Nivån på miljöbonusen är kopplad till elskatten som höjs till per kWh . Enligt ellagen är den som har leveranskoncession skyldig att köpa el från små elproduktionsanläggningar som finns inom området. Önskemål finns om att bygga vindkraftverk i fjällen, längs kusterna och på alvar. Vindkraftverken stör landskapsbilden, bullrar, stör fåglar m.m. Väg till vindkraftverket och ledningar som skall föra elen ut på nätet måste byggas. Det är väsentligt att tillståndsgivningen är restriktiv och att områden med skyddsvärden undantas från utbyggnad. Femtonprocentiga investeringsbidrag utgår till småskalig vattenkraft. Kostnaden för att producera småskalig vattenkraftsel liksom vindkraftsel är betydligt högre än för produktion av vattenkraftsel och kärnkraftsel. För båda kraftslagen finns också motstående miljöintressen. Till biobränslebaserad kraftvärme ges bidrag med per kW installerad elproduktionskapacitet. Med nuvarande energipriser och med den teknik som än så länge finns tillgänglig är både konverteringar och nybyggnad av biobränslebaserade kraftvärmeverk inte företagsekonomiskt motiverade. Subventioner sätter alla sunda marknadsprinciper ur spel. Innan införandet av olika elproducerande tekniker uppmuntras, skall de vara utvecklade och kunna konkurrera med redan etablerad elteknik. , m.fl. arbetar med forskning och utveckling av nya alternativa energikällor. får pengar till forskning och utveckling av regeringen, kraftbolagen avsätter pengar från sina inkomster från elabonnenterna. Det är alltså skattekollektivet som betalar för den forskning som bedrivs i . belastas svensken av höga priser på el genom elskatter av olika slag och moms. Svensken betalar också via skattsedeln bidrag till vindkraftverk, småskalig vattenkraft och biobränslebaserad kraftvärme. Forskning och utveckling skall vi ha inom för att utveckla nya, alternativa energikällor, men det är helt fel att skattekollektivet skall subventionera såväl privatpersoner som kommuner och industrier som gör vinster på outvecklade tekniker inom elproduktionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bidrag inte skall utgå till investeringar i biobränslebaserade kraftvärmeverk, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bidrag till småskalig vattenkraft och vindkraftverk samt så kallad miljöbonus skall tas bort, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stor restriktivitet skall iakttas vid etableringstillstånd för vindkraftverk.1 1 Yrkande 3 hänvisat till BoU.
mot · GL02N212 · 1997-10-06 00:00:00 — Översyn av lagar för företagare När alla talar om att nya arbeten skall tillkomma i det privata näringslivet är det att gå från ord till handling! Ett sätt är att snabbt gå igenom samtliga lagar och förordningar som företag/företagare måste följa. Syftet med detta är att få en samlad bild för att sedan kunna ta bort eller ändra alla lagar, regler och förordningar som försvårar, hämmar eller förhindrar företagandet. Det gäller allt från att starta nya företag till att befintliga expanderar och anställer fler. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en genomgång av lagar och förordningar som hindrar nyföretagande och företagsexpansion.
mot · GL02N215 · 1997-10-06 00:00:00 — Att regleringar påverkar företagens konkurrenskraft erkänns av de flesta. Därför har elva regeringar på olika sätt klargjort att de vill avreglera och göra tillvaron lättare för bl a småföretagen. Någon verklig ansats att lösa problemen har dock inte gjorts, bara punktinsatser har åstadkommits. I stället för att minska växer därför regelmassan. har företagen cirka 20 000 sidor regler att följa, lika mycket som innehållet i tio lagböcker. Den totala årsproduktionen av företagsregler kan uppskattas till cirka 5 000 sidor , inkluderande ändringar av det befintliga regelverket. Problemets vikt framgår av att regeringens småföretagsdelegation har ambitionen att minska den regelmassa som berör småföretag . Ett av problemen med regelinflationen är att företagen har svårt att överblicka gällande regelverk. Det gäller särskilt småföretagen och det finns en utbredd känsla av att risken för oavsiktliga regelöverträdelser ökar. Sådana kan i många fall leda till oproportionerligt kännbara straff i form av böter, skadestånd, skattetillägg, förseningsavgifter och i värsta fall fängelse. Denna osäkerhet påverkar självklart företagares benägenhet att ta affärsrisker och leder till ett mindre vitalt och expansionsinriktat näringsliv. återkommande enkäter bland företagen visar att dessa upplever det som successivt allt svårare att hålla rätt på och att följa alla de regler som utfärdas. Inte minst finns det en utbredd irritation över de ständiga förändringarna, vilka också leder till att investeringsbeslut och affärsplaner ofta kullkastas. Försvaret för ett omfattande regelverk är oftast att ett sådant är nödvändigt i ett högutvecklat industriland i en komplex värld. Men jämförelser med omvärlden visar att t.ex. klarar sig med ungefär hälften av de företagsregler som har. Erfarenheterna från en rad andra länder visar att det framgångsrikt går att förenkla regelverken, men att det då krävs ett rejält helhetsgrepp. Det ovan anförda exemplet från grannlandet visar att ambitionen att minska regelmassan är alltför blygsam. Min uppfattning är att en halvering av regelverket bör eftersträvas och att en sådan reduktion skall genomföras snabbt och med stor kraft. Ett tillkännagivande av tidpunkt då ett sådant mål skall vara uppnått och tidpunkter för etappmål på vägen skulle sända ut en viktig positiv signal till hela landets näringsliv och även göra det mera lockande att starta nya företag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en halvering av regelmassan för företagen.
mot · GL02N218 · 1997-10-06 00:00:00 — Forskning och utveckling liksom utbildning är centrala för framväxten av väl fungerande arbetsmarknader och attraktiva utvecklingsmiljöer. I kunskapssamhället betyder nätverk och utvecklingsmiljöer mycket mer än i det gamla industrisamhället. Det talar till regionernas fördel. Med ett stabilt välfärdssamhälle, en fungerande service och en samordning av det statliga regionala utvecklingskapitalet kan samhället bidra till att skapa en utveckling utifrån varje regions förutsättningar. Samarbetet mellan företag kan bli bättre. Kommunerna bör medverka till att det skapas nätverk mellan företagen. kan gemensamt skaffa teknisk utrustning och kunnande som de inte var för sig har resurser till. Kommunerna bör få en mer aktiv roll i näringspolitiken. Kommunerna kan göra mycket för att förbättra företagens utvecklingsförutsättningar, bl.a. genom att underlätta nätverksbyggande och anpassa utbildningsprogram efter det lokala näringslivets behov och förutsättningar. Kommunerna har dessutom goda möjligheter att skapa ett konstruktivt samarbete mellan samhällets företrädare, fackliga organisationer och näringslivets företrädare, i syfte att medverka till en lokal utveckling och nya arbetstillfällen. I har ett IUC industriellt utvecklingscentrum haft stor betydelse för småföretagen inom främst verkstadsindustrin. Genom IUC-Mariestads arbete för ett tunnplåtsbearbetningscentrum i norra har företagens konkurrenskraft stärkts. Detta är ett nytt sätt att arbeta som har stor betydelse för framtiden. Det är därför glädjande att regeringen stödjer bildande av s.k. IUC, industriella utvecklingscentrer. Dessa IUC har för regionerna bidragit till att behålla och utveckla kompetenser, att ta fram nya produkter, att skapa ett nödvändigt nätverk mellan små och medelstora företag. Vi måste våga gå vidare med denna positiva satsning. De regionala IUC bör få ett utökat ansvar och medel för att kunna vara en spridare av tekniskt kunnande. Med en fungerande teknikspridning och tekniköverföring kan många mindre företag stärka sin konkurrenskraft. Detta arbete är av avgörande betydelse för framtiden. Staten bör därför minska stelbentheten i de regler som styr IUC och stödja arbetet med tekniköverföring. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av de regionala IUC.
mot · GL02N219 · 1997-10-06 00:00:00 — Energitorv är ett betydande komplement i många värmeverk. Med tanke på den ökande efterfrågan från bioenergimarknaden är det viktigt med alternativ till skogsråvara. Eldning med enbart skogsråvara skulle pressa upp energipriserna i både producentled och konsumtionsled. I likhet med framförallt bör även fortsättningsvis använda sig av torv för energiändamål. I är eller 10 miljoner ha av landarealen täckt av torv. Det är en yta som motsvarar hela . Av landets samlade torvmarksareal utnyttjas endast för torvbrytning. Energitorvens bidrag till landets energibalans uppgår till . Torven är en växande resurs där uttaget av torv motsvarar av den årliga tillväxten. En ökning av energiproduktionen till med torv som energibas skulle ta i anspråk en täktareal motsvarande 40 000 ha. Torvbruket är koncentrerat till glesbygd i såväl norra som . Här har skapats 1 200 årsarbetstillfällen vid skörd och förädling av torv. Varje TWh motsvaras av 300 arbetstillfällen. Torvens status som biobränsle har ifrågasatts med hänvisning till dess klimatpåverkan. Torven påstås därvid vara ett sämre alternativ än skogsbränsle. Det är dock ett förenklat antagande eftersom torvmyrarnas tillväxt är ca fem gånger större än uttaget. Torvbildande miljöer har sedan istiden ackumulerat kol. När myren växer tar den upp och lagrar kol. Vidare sker i samband med dikning av torvtäkt en minskning av metangasutsläppen. Metangas är 2030 gånger skadligare per viktenhet än koldioxid ur klimatsynpunkt. Tas dessutom hänsyn till ökad kolbindning i efterbehandlade torvtäkter kan torvbränsle jämställas med träbränsle ur kretsloppssynpunkt. Jämfört med kol, olja och naturgas är torveldning ett miljövänligare alternativ. Torven som energikälla måste därför jämställas med annan bioenergi och därmed likställas vid beskattning och tillämpning av övriga styrmedel. råder osäkerhet om energitorven fortsättningsvis skall undantas från koldioxidavgift. Ett undanröjande av denna osäkerhet skulle ge förutsättningar för tillväxt inom energitorvbranschen och resultera i positiva sysselsättningseffekter. Med ökad användning av inhemsk bioenergi följer minskad användning av fossila bränslen såsom kol, olja och naturgas till gagn för vår miljö. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energitorv som biobränsle.
mot · GL02N220 · 1997-10-06 00:00:00 — har tidigare (94/95) motionerat om kommunala energi- och miljörådgivare. Vi pekade på behovet och begärde en utredning om hur staten kan bidra till en heltäckande energi- och miljörådgivning i landet. En glädjande satsning på energirådgivare I enlighet med beslut och i årets budgetproposition har regeringen glädjande nog för den kommande femårsperioden avsatt som stöd för en energirådgivning. Bidraget skall utformas så, att alla kommuner har rätt till ett grundbidrag på . Större kommuner har rätt till tilläggsbidrag, och kommuner som finner det lämpligt kan använda stödet att delfinansiera energirådgivning som organiseras gemensamt av flera kommuner eller regionalt. Men miljörådgivare behövs också Vid sidan av ett uttalat behov av energirådgivning inför den stora energiomställningen, finns ett lika stort behov av kompetent miljörådgivning. Därför är det synd att inte regeringens förslag, enligt tidigare motion, inkluderar miljöfrågorna. Få kommuner har möjlighet att ge sådan speciell information, som handlar om att kunna göra bästa miljöval. Det gäller t ex byggmaterial, färger, val av motordrivna arbetsredskap, transporter, alternativ till giftiga kemikalier, komposteringsinformation, de bästa miljöalternativen till vattentoaletten, ekologisk odling m.m. Det gäller också allmänt att informera om olika mänskliga aktiviteters miljöpåverkan. De bättre miljövalen kan på kort sikt tyckas dyrare för konsumenten, men i ett längre perspektiv är de alltid lönsamma för alla. Med möjlighet till kostnadsfri informtion i sådana här frågor ökar förståelsen och det personliga ansvaret för ett socialt och ekologiskt hållbart samhälle. Ett bättre miljöval från kunden tvingar också marknaden att anpassa sina produkter. På så sätt skulle ett stort onödigt, och ur miljösynpunkt felaktigt, sortiment försvinna automatiskt. Och de bättre alternativen blir billigare. Kombinera enegi- och miljörådgivning En kompetent energi- och miljörådgivning, byggd på försiktighets- och substitutionsprinciperna och kommunens eget Agenda 21-arbete, skulle innebära en snabbare kunskapsspridning och ökad hushållning med energi- och ändliga naturresurser. Därför bör det statliga stödet utvidgas till att omfatta både energi- och miljörådgivning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bidraget till energirådgivning bör utgå till både energi- och miljörådgivning.
mot · GL02N222 · 1997-10-06 00:00:00 — Miljökonsekvenser vid en förtida kärnkraftsavveckling Den förtida avvecklingen av kärnkraften som regeringen, och ställer sig bakom, leder till stora miljöförsämringar, inledningsvis främst i , om stoppas. En fortsatt avstängning av reaktorerna i , och Forsmark kommer att leda till mycket betydande försämringar för miljön på många håll i . Att tvingas starta samtliga oljebaserade elproduktionsenheter i samt att importera el från danska med flera andra länders kol- och oljebaserade elproduktionsenheter leder till ytterligare miljöbelastningar. Att vidare t.o.m. importera elkraft från östeuropeiska "sämre" kärnkraftverk, än de som skall stängas här hemma, är direkt utmanande. kan inte heller klara utställda mål för minskade koldioxidutsläpp vid en avveckling av den svenska kärnkraften. Regeringens reträtt i koldioxidfrågan genom sitt krav att i EU få acceptans för att få öka de svenska koldioxidutsläppen underminerar förtroendet för ambitioner på miljöområdet. Vi anser att konsekvenserna för miljön av en förtida avveckling av kärnkraften i inte är tillräckligt klarlagda varken på kort eller . Därför anser vi att det finns mycket starka skäl att genomföra en bred miljökonsekvensanalys av kommande effekter för miljön av en kärnkraftsavveckling i i såväl det korta som längre perspektivet. Denna miljökonsekvensanalys bör genomföras omgående och slutföras innan en eventuell avveckling får inledas. En förtida avveckling av den svenska kärnkraften är varken av energipolitiska, samhällsekonomiska eller miljöpolitiska skäl ansvarsfull eller försvarbar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en bred miljökonsekvensanalys av vad den aviserade kärnkraftsavvecklingen innebär för miljön i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade koldioxidutsläpp vid en kärnkraftsavveckling i .