mot · GK02Ub29 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet Ett modernt lärlingssystem - en avbroarna till arbeteIdag står många ungdomar utanför arbetslivet eftergymnasieskolan, mycket beroende på att de valt felutbildning eller inte fått den kontakt med arbetslivet som ärnödvändig för att kunna göra sig känd och få visa vad manduger till. En väl upplagd och planerad lärlingsutbildning ären effektiv bro mellan ungdomen och näringslivet. Inomramen för det individuella programmet inryms möjlighetenatt gå som lärling på ett företag. Programmet kan formasefter elevens önskemål och förutsättningar men denflexibilitet, som är nödvändig för de enskilda företagen harförsvunnit när skolsystemet tog över huvudansvaret förlärlingsutbildningen och programmet. Utbildningen utnyttjasvarken av skolan eller företagen och är oftast en okändutbildningsvariant för elever och föräldrar. Vid Skolverketsgenomgång av hur många som registrerats som lärlingar1995 visade det sig att endast 10 elever valt dennautbildningsväg trots att det individuella programmet harmånga elever och trots att så många ungdomar förklarar attde vill skaffa sig ett yrke som de kan försörja sig på.Om man studerar hur lärlingsutbildningen organiseras i andra länder kanman finna några förklaringar till varför inte en svensk lärlingsutbildningfungerar. I t.ex. , , och är utbildningenofficiellt accepterad och är ett naturligt led i landets utbildningsväsende.Skolorna ansvarar för att eleverna får den teoriutbildning som ingår i denaktuella yrkesutbildningen och företagen tar regelbundet emot lärlingar ochutbildar dem fram till det obligatoriska yrkesprov som branschen/yrkes-föreningen fastställt. Skolan tar även aktiv del i provavläggelsen som oftast ärav såväl praktisk som teoretisk natur. Det finns också en "marknadsplats förutbildningen" där företagen och ungdomarna kan mötas. Företagen anmälersina lärlingsplatser till särskilda förmedlingar dit ungdomar kan vända sig föratt få information om olika yrken och vilka lärlingsplatser som är lediga attsöka. Företagen annonserar även i ortstidningarna efter lärlingar.Trots att det är möjligt att få sin yrkesutbildning som lärling inomramen för programskolan fungerar inte detta i praktiken. När skolbyråkratinfick huvudansvaret trängdes näringslivets branschansvar ut ur systemet.Näringslivet, som skall ta emot lärlingarna, har inte fått tillräckligt stortinflytande på lärlingsutbildningen. De två världarna, skolan och näringslivet,fungerar inte bra tillsammans, när den ena parten har kunnat ge direktiv tillden andra. Förändringar i hela systemet måste införas snabbt för att skapa enfungerande lärlingsutbildning.Regeringens förslag till en ny typ av lärlingsutbildning är ett steg i rättriktning, men den skiljer sig inte i någon större utsträckning ifrån en förlängdAPU/arbetsplatsförlagd gymnasieutbildning. Enligt regeringens förslag skallutbildningen inledas inom nuvarande nationella program, och den blir därmedinnehållsmässigt inte heller något konkret alternativ till den nuvarandegymnasieutbildningen. Den blir inte anpassad till olika branschers behov avyrkesutbildning utan beroende av programmens kurser. Skolan skall ocksåenligt förslaget ta ansvar för att skaffa platser.Grunder för nytt systemLärlingsutbildningen måste brytas ut ur gymnasieskolanssystem. Vissa inslag av yrkesutbildning ellerlärlingsutbildning kan fortfarande rymmas inomgymnasieskolan, men den riktiga lärlingsutbildningen måstefungera fritt från gymnasieskolan och med ett starktinflytande från branschorganen inom näringslivet. Följandegrunder måste vara utgångspunkten: Lärlingsutbildning skall vara utbildning - inte arbete eller anställning. Utbildningen skall till största delen vara företagsförlagd. Näringslivets branschinflytande över utbildningens utformning skall varabetydande. Efter årskurs 9 i skall elev kunna välja mellan utbildnings-vägarna gymnasieskola och lärlingsutbildning. Lärlingsutbildningen skall vara 3 till lång. Lärlingsutbildningen skall kombineras med vissa kärnämnen. Undervisningen inom kärnämnena skall kunna förläggas till folkhögskola,komvux eller gymnasieskola samt i förekommande fall till särskildbranschskola/yrkesskola. Utbildningsmålen i lärlingsutbildningen skall vara tydligt definierade. För lärlingsutbildningen skrivs utbildningskontrakt mellan företag ochelev/föräldrar. Elev i lärlingsutbildning skriver själv utbildningskontrakt. Lärlingsutbildningen skall leda till yrkesexamen/yrkesbevis/gesällbrev. Utbildningsersättning skall utgå till eleven. Den bör vara något högre änstudiebidrag men betydligt lägre än lägsta lön i branschen. Företaget står för elevens försäkring, s.k. elevförsäkring. Eleven har sommarlov etc. som i annan utbildning, minst lika med ellerlängre än branschens semester. Kärnämnesundervisning kan ske i lärlingsklass, på kvällstid ikomvux eller i folkhögskola, den senare sannolikt denideala platsen för den teoretiska utbildningen. Utbildningsstöd utgår ej till företaget. Företag med lärlingsutbildning befrias från sociala avgifter och arbets-givaravgifter för lärlingar. I mästarbrevsutbildningen införs en pedagogisk del för att underlätta förlärlingsutbildningen i företagen. Krav på handledarutbildning införs för viss personal inom företag medlärlingsutbildning. Systemet skall administreras utanför skolan i samverkan medrepresentanter för arbetslivet (se den finska modellen för lärlingskontor). HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av ett modernt lärlingssystem.