mot · GL02N223 · 1997-10-06 00:00:00 — Fr energiproduktion r en sdan internalisering av externakostnader dock frenad med betydande vrderingsproblem.Energikommissionen beskte under sitt arbete urangruvor i ochkunde p plats konstatera att det knappast freligger ngon skillnad imiljpverkan mellan uranbrytning och vilken annan gruvbrytning som helst.Men hur skall man vrdera fossileldningens inverkan p jordens klimat? Hurskall man vrdera frstrd fjllnatur efter lvdalar dr vattenkraften byggsut? Driver man det principiella resonemanget alltfr lngt lmnar mannationalekonomins omrde och betrder i stllet filosofins; Alla mnskligaaktiviteter leder till pverkan p omgivningen. Om vi skall ekonomisktvrdera, berkna och "internalisera" all denna pverkan blir slutsatsensannolikt att vi inte har rd att leva verhuvudtaget.Trots vrderingsproblemen har flera serisa frsk gjorts att uppskatta deexterna kostnaderna vid olika slag av elproduktion. Exempel p detta r Externe-projekt och den rapport som har tagits fram p uppdrag av energidepartement.Trots att ngra kostnader fr vxthuseffekten inte har tagits med indikerarrapporterna genomgende mycket lga externa kostnader fr krnkrafts-producerad el, i synnerhet i jmfrelse med motsvarande kostnader fr olja,kol och bioenergi.9 Klimatpolitiken9.1 Ett klimatpolitiskt svekSocialdemokraterna medger numera ppet att kade koldioxidutslpp blirden oundvikliga fljden av den energipolitiska uppgrelsen om en frtidakrnkraftsavveckling. verger drmed de klimatpolitiskariktlinjer som vren 1993 antog p den dvarande, borgerligaregeringens frslag. Dr fastlades den nationella strategin attkoldioxidutslppen frn fossila brnslen skall stabiliseras p 1990 rsniv r 2000 fr att drefter minska. Denna mlsttning omjliggrs viden frtida krnkraftsavveckling.I klimatbeslut understrks att klimatpolitiken msteutformas i ett internationellt perspektiv och i ett internationellt samarbete.Detta tycks Socialdemokraterna nu ta till intkt fr att tona ner vrtnationella ansvar. Man tycks mena att p.g.a. ett srskilt roriktfrflutet p klimatpolitikens omrde br ha frtjnat att framgent f bramindre brdor n andra lnder. I frhandlingar med vriga EU-lnder harsocialdemokraterna ocks utverkat en rtt fr att ka koldioxid-utslppen till r 2010, i stllet fr att minska dem som deflesta andra EU-lnder kommer att gra.Fr Moderata samlingspartiets vidkommande har vxthusgasernasklimatpverkan karaktren av en global verlevnadsfrga. Det var sklet tillatt p drev fram det frsta klimatpolitiska beslutet iriksdagen. Den omstndigheten att har lga koldioxidutslpp percapita jmfrt med mnga andra industrilnder tycker vi r positivt. Men detkan fr oss aldrig bli ett argument fr att medvetet - och helt i ondan -slppa ut mer koldioxid till atmosfren.9.2 Importen av elNr elproduktionen frn vattenkraft och krnkraft inte rcker till fr attfrsrja tcks underskottet med el frn de oljeeldadereservkraftverken i och samt genom import avel frn grannlnderna. Redan kat utnyttjande av de tv inhemskaoljekondensverken medfr en betydande miljpverkan. Om dessakraftverk krs fr full kapacitet adderar de mer koldioxid till atmosfrenn utslppen frn samtliga bensindrivna personbilar i hela landet.Ett nnu strre miljproblem uppkommer nr tillskottselektriciteten rkolbaserad, vilket r fallet med huvuddelen av importen. - dden svenska vattenkraftproduktionen lg under genomsnittet pgrund av dlig vattentillgng - nettoimporterade drygt 5 TWhelkraft, vilket motsvarar mer n halva rsproduktionen vid Barsebckverket.Under de kallaste perioderna /96 skedde import frnalla grannlnder - , , och . Inte minstimporten frn sistnmnda land r vrd att notera. Genom det finskaelsystemets hopkoppling med det ryska importerades i praktiken ryskkrnkraftsel till under denna period.Planerna p att koppla ihop elnt med vriga har psenare tid tagit fastare former. Drigenom kan komma att importerael frn om importbehovet kar.Runt om grnser finns ledig elproduktionskapacitet. Den har detgemensamt att produktionen dr sker i former som vi av miljskl inte villacceptera i vrt eget land. Det r till dessa miljskadliga anlggningar - alltfrn rysk krnkraft till gammal, dansk kolkraft - som vi tvingas lita vid enfrtida krnkraftsavveckling..9.3 Utslppen karKrnkraftsavvecklingens miljskadliga konsekvenser begrnsar sig intetill kade utslpp av koldioxid till atmosfren. Ocks utslppen avfrsurande mnen som svavel och kvveoxider kommer att ka. Denrealistiska bedmningen r att det vsentligen blir kad import avkolbaserad el frn som kommer att kompensera bortfallet avren och utslppsfri el frn Barsebck. Fr att erstta Barsebck medsdan el tgr det stenkol ! Det frsurande nedfallet frndenna produktion kommer genom de frhrskande vindarna att drabbafrmst sydvstra , som redan i utgngslget r hrt drabbat avfrsurning och vergdning. Frn miljsynpunkt ter sig en sdanutveckling mycket olycklig.Nedanstende tabell visar de betydande effekter som uppstr om dagenselproduktion i Barsebck fullt ut erstts med motsvarande mngd el frnmoderna kolkondenskraftverk. D skall noteras att de produktions-anlggningar i som kan komma ifrga fr kad import dessvrre rav betydligt ldre datum och har smre rening och strre utslpp n demoderna verk som tabellens berkningar grundas p.Tabell 1. Utslppskning om erstts av modernkolkondenskraft.Tabell 1: (Utslppskningar Koldioxid Svaveldioxid Kvveoxider )(Underlag: , SCB)r det naturligtvis omjligt att i detalj berkna hur storautslppskningarna blir om avvecklas. Fr det frstapverkas behovet av ersttande kraft av vderleken och den inhemskaelfrbrukningens utveckling. Fr det andra varierar miljpverkan meddet slag av kraftproduktion som kommer i Barsebcks stlle. Densocialdemokratiska regeringen har sjlv frmodat att "det kan uppskattasatt en stor del av det ersttande brnslet inledningsvis skulle utgras avolja". 1996/97:84)Avvecklingspartierna har emellertid ocks aviserat att det befintligafossilgasntet skall anvndas i strre utstrckning och att nya satsningar skallgras fr att ka andelen biobrnslebaserad kraftvrme. All ersttningkommer sledes inte att ske genom import frn . Oaktat dettakommer miljeffekterna att bli vsentliga om Barsebck stngs. Detta gllerven om produktion p sikt skulle kunna ersttas medfossilgas och biokraftvrme:Tabell 2. Utslpp om erstts med fossilgas ellerbiobrnslen.Tabell 2: (Utslppskningar Koldioxid ton Svaveldioxid ton Kvveoxiderton )(Klla: , )10 Barsebck10.1 Beslutsunderlag saknasFrtida krnkraftsavveckling r en tgrd som har betydande rckviddoch pverkar energifrsrjningen, miljn, hushllens ekonomi,investeringarna, industrisysselsttningen och samhllsekonomin i stort.Trots detta har aldrig ngra serisa bedmningar gjorts av avvecklingenskonsekvenser i dessa olika hnseenden.En stngning av Barsebck 1 fr omedelbara och direkta konsekvenser frstatens finanser. Inte heller p denna punkt lmnar regeringen ngra besked.Budgetpropositionen innehller inte ens en antydan till bedmning av vilkenkostnad som en stngning samkar staten - och drmed de svenskaskattebetalarna - redan nsta r.Frnvaron av besked motiveras med att det skulle vara dlig "frhand-lingstaktik" att ange kostnaden innan frhandlingarna med harslutfrts. innebr energiuppgrelsen mellan ,och Vnstern att en stngning skall beslutas av regeringen med stdav en ny lag om krnkraftens avveckling - allts helt oberoende av ngrafrhandlingar.Moderata samlingspartiet finner det upprrande att socialdemokraterna pdetta stt driver fram beslut som pverkar vrt lands industriella framtid, utanatt frst presentera ngot som helst beslutsunderlag vrt namnet.Det har inte ens klargjorts hur den syftade stngningen av Barsebckegentligen skall g till. I energipropositionen sades visserligen att"frhandlingar skall inledas med garen av om att stngaen reaktor fre och en andra reaktor fre ".Detta indikerar att regeringen efterstrvar ngon sorts frivilligfrhandlingsuppgrelse mellan staten och och samtal pgr ocks.Men fresls en srskild krnkraftsavvecklingslag. Och energiupp-grelsen mellan , och Vnstern utlovar att man"avser att efter lagens ikrafttrdande fatta beslut om avstllningav krnkraftsreaktorerna Barsebck 1 och Barsebck 2". Detta fr inteprecis tankarna till frhandlingar och en frivillig verenskommelse.Beskeden r sledes motsgelsefulla och oklara. Den mest nraliggandeslutsatsen r att regeringen med hjlp av den nya lagstiftningen skall frskaatt tvinga till en skenbart frivillig frhandlingsuppgrelse underhsten. Detta stt att anvnda den lagstiftande makten inger stark oro.10.2 Lagen om krnkraftens avvecklingModerata samlingspartiet utvecklar i en srskild partimotion sina motivtill varfr br avsl regeringens frslag till lag om krnkraftensavveckling.Lagen r ett utprglat hastverk som p har pressats fram aven arbetsgrupp inom och drefter lagrdsgranskats prekordtid. Redan denna handlggningsordning r uppseendevckande,eftersom lagfrslaget har en stor principiell rckvidd med bring p svl denenskilda gandertten som svensk grundlag och den europeiskakonventionen angende skydd fr de mnskliga rttigheterna och degrundlggande friheterna (). Sedan den 1 januari 1995gller dessutom som svensk rtt.Hela hanteringsordningen har varit upprrande. Redan freremissbehandlingen, lagrdsgranskningen och regeringens eget beslut drevsocialdemokraterna fram ett godknnande i av att dennafortfarande obefintliga lagstiftning redan om tre mnader skall anvndas fratt med ytterligare sex mnaders varsel berva ett brsnoterat fretagrdigheten ver tillgngar i mngmiljardklassen!Trots frgans komplicerade art frelg s sent som fr ett r sedan ingetannat underlagsmaterial inom n en fyrsidig promemoriafrn rttschefen vid nringsdepartementet. I denna promemoria framhllsbl.a. att "ett definitivt beslut om avstllning av en viss reaktor mste ocksfattas i s god tid att reaktorinnehavaren kan planera avstllningen p ettrimligt stt". I en till promemorian fogad, ofullstndig skiss till lagtextangavrttschefen denna frvarningstid till tre r.ven inom ramen fr en sdan, trerig frvarningstid skulle det vara heltomjligt fr en drabbad reaktorgare att hinna uppfra ny kraftproduktion tillersttning fr den avstngda. frkortas frvarningstiden till mindre n etthalvt r, vilket stller varje reaktorgare i en helt omjlig situation. Ensdanlagstiftning str enligt vr uppfattning inte i verensstmmelse med deprinciper som br glla i en rttsstat.Enligt vr mening kommer en lagstiftning av de freslagna arten menligtatt pverka omvrldens tilltro till som en stabil, marknadsekonomiskrttsstat. Det faktum att reaktorerna i Barsebck innehas av ett brsnoterataktiebolag med utlndska garintressen frstrker denna mycket negativasignal till investerare i vr omvrld.10.3 Avvecklingslagens bristerVerksamheten vid Barsebck och vriga krnkraftverk bedrivs med stdav drifttillstnd enligt lagen om krnteknisk verksamhet. Vissadrifttillstnd r tidsbegrnsade men ven fr dessa tillstnd gllerpresumtionen att de skall frlngas om reaktorerna uppfyller deskerhetskrav som tillsynsmyndigheterna stller med std av lagen.Avvecklingslagstiftningen blir mot denna bakgrund direkt konfiskatoriskoch ger reaktorgaren rtt till full ersttning fr sin frlust enligt reglernaom egendomsskydd i 2 kap 18 regeringsformen och enligt artikel 1 ifrsta tillggsprotokollet till Europakonventionen.ven i detta hnseende r frslaget bristflligt. Som srskild frutsttningvid ersttningens bestmmande fresls antagandet att en krnkraftsreaktorinte kan nyttjas mer n 40 r efter det att den togs i kommersiell drift. Tiden40 r kommer d att fungera som en maximigrns fr vrderingen avrrelseskadan, trots att en reaktor mycket vl kan anvndas och generera enersttningspliktig vinst under lngre tid.Enligt grundlggande rttsstatliga principer skall all lagstiftning ges engenerell utformning. Det innebr att lagformen inte fr anvndas fr beslutsom uttryckligen avser endast ett enskilt fall. Ett annat krav r att en lagmste vara tydlig och frutsebar s att den som omfattas av lagen kan frutsedess tillmpning.Mot bakgrund av Socialdemokraternas energiuppgrelse med ochVnsterpartiet r det uppenbart att avvecklingslagen avser verksamheten vidjust . r frslagets formella kriterier fr stngningmycket vaga. Det talas allmnt om att "reaktorns geografiska lge" samt"andra srskilda frhllanden ssom lder, konstruktion och betydelse frenergisystemet" skall beaktas. Antingen innebr lagen ett dolt utpekande avett bestmt fretags lagliga verksamhet eller ocks r den en bristflligjuridisk produkt p grund av sin vaghet.Slutligen r det s att en konfiskatorisk lag verhuvudtaget inte r mjligatt stifta med mindre n att det finns ett behov av att tillgodose "angelgnaallmnna intressen" (RF 2:18). I frevarande fall anges att syftet medlagfrslaget r att stadkomma en "ekologiskt och ekonomiskt hllbarenergifrsrjning byggd p frnybara energislag". Detta allmnintressesynes inte freligga, eftersom elproduktionen vid enligtregeringens egna uppgifter kommer att ersttas med kad anvndning avfossila brnslen.11 Biobrnslen, vattenkraft och fossilgas11.1 Storskalig biobrnsleanvndningFrhoppningar knyts nu till mjligheterna att snabbt kunna f till stnden storskalig anvndning av biobrnslen. Biobrnsleanvndning har frdel, eftersom den inte bidrar till vxthuseffekten. Den koldioxidsom frigrs vid frbrnningen binds ter nr grdan vxer upp igen.Emellertid gr det inte att blunda fr att biobrnslen kan leda till utslppav cancerframkallande, polyaromatiska kolvten och andra milj- ochhlsoskadliga substanser.Om bioenergi motsvarande elproduktionen i Barsebck skulle odlas iSydsverige skulle nstan hela kerarealen i det nya Skne ln behva tas iansprk. Detta r naturligtvis orimligt. Drfr talar man om kad anvndningav hyggesrester och kad exploatering av vra skogar. Farhgor framfrs nuom att den biologiska mngfalden i de svenska skogarna kan komma atthotas vid en forcerad, storskalig anvndning av biobrnsle.Den snabbaste tillvxten av biomassa sker vid relativt lg lder.Energiskogar avverkas drfr med korta omloppstider till skillnad frn dettraditionella skogsbruket. Nr allt mindre brnnbart material lmnas kvarriskerar detta att leda till nringsbrist i markerna samt utarmning av antaletvxt- och djurarter. Mnga menar att f organismer i skogen i lngdenklarar ett sdant skogsbruk.Moderata samlingspartiet ser en kad biobrnsleanvndning som positiv.Vi vill emellertid ptala att det inte finns ngra patentlsningar - alla slagavenergiproduktion har sina frdelar men ocks sina nackdelar. Man mstegra en ordentlig miljkonsekvensbeskrivning av en storskaligt kadbiobrnsleanvndning.Biobrnslen r ett bra alternativ fr vrmeproduktion men ett dligtfr elproduktion. Forskning och utveckling pgr drfr kring en teknik medfrgasning av biomassa i kombination med kraftvrme- ellerkondensproduktion. Om Socialdemokraterna lyckas i ambitionen att snabbtstadkomma en utbyggnad av den konventionella biokraftvrmen kommerdetta att fylla fjrrvrmeunderlaget med sdana anlggningar. Vi riskerar datt det lngre fram inte kommer att finnas ngon marknad fr utprovning ochprvning av frgasningstekniken om och nr denna nrmar sig kommersiellanvndbarhet.verhuvudtaget riskerar krnkraftsavvecklingen att framtvinga nyastorskaliga lsningar - det m sedan glla i biobrnsleanvndningen eller iform av utbyggda fossilgasnt. Detta r olyckligt och vi vill erinra om vadEnergikommissionens sakkunnige miljexpert, professor ,anfrde i ett srskilt yttrande till kommissionens betnkande: "Om man tittari backspegeln kan man konstatera att svl den omstllning som resulteradei vattenkraftens utbyggnad som den som gav oss krnkraften resulterat imiljeffekter och -problem, som vi bedmer som mycket mer allvarligan vad de bedmdes vara vid omstllningstidpunkten". Professor blev "att med frsiktighet och gradvisa frbttringar driva deenergisystem vi har vidare i stllet fr att kraftfullt stlla om till nya meddelvis oknda miljrisker, vore nog den klokaste tillmpningen avmiljvrdens frsiktighetsprincip".11.2 VattenkraftenModerata samlingspartiet motstter sig - som framgr under avsnitt 4.3Investeringsstd - bde frslaget om att skattesubventioneravattenkraftsutbyggnad och en frsvagning av lvskyddet.Det rder ingen tvekan om att vattenkraften p mnga stt r bra frnmiljsynpunkt. Det r en frnybar energiklla och den avger inga utslpp tillomgivningen. r det ofrnkomligt att exploateringen av vattendragfr elproduktion har en mycket stor lokal miljpverkan. Det gller ven dekoncept fr en mer skonsam exploatering som p senare r har utarbetats avkraftindustrin och det gller ocks vid utbyggnad av sm vattenkraftverk.En mer betydande potential fr ny vattenkraft finns i de lvstrckor somidag r skyddade i naturresurslagen, framfr allt de fyra orrdanorrlandslvarna. Vi r inte beredda att medverka till ngon exploatering idessa omrden. Vi ser det som vrt ansvar gentemot kommande generationeratt i grligaste mn bevara dessa unika naturmiljer.Moderata samlingspartiet anser att dagens lvskydd r vl avvgt. Vikommer drfr inte att medverka till ngra frndringar i lagstiftningen,varken fr att underltta eller frsvra en utbyggnad av vattenkraften.11.3 FossilgasenEfter elmarknadens avreglering finns frutsttningar fr att mtaframtida kningar av inhemsk elefterfrgan p ett diversifierat ochsmskaligt stt. En konsekvens av en frtida krnkraftsavveckling rkade risker fr att vi nyo tvingas in i nya storskaliga energisystem.Socialdemokraterna planerar fr ett kat utnyttjande av det befintligafossilgasntet i . Det r invndningsfritt att utnyttja befintliginfrastruktur, i detta fall gasledningar, fullt ut. Det allvarliga r attkrnkraftsavvecklingen nu snabbt bygger upp ett tryck p att introducerafossilgasen i stor skala i Sverige.I jmfrelse med kol och olja ger fossilgasen lgre utslpp av koldioxid.Miljvinster kan drfr erhllas om fossilgas erstter andra fossila brnslen,exempelvis inom transportsektorn eller fr uppvrmningsndaml. Omfossilgas dremot erstter utslppsfri krnkraft fr elproduktion blirresultatetkraftigt kade utslpp av svl koldioxid som kvveoxider. Fossilgasen roch frblir ett fossilt brnsle - en ndlig och icke inhemsk naturresurs.En utbyggnad av fossilgasntet br ses ocks ur ett nordiskt ochinternationellt perspektiv. Svl frn som och finnsett intresse av att knyta ihop gasnten. Det str emellertid klart att ettledningsnt genom frutstter avtappning och ett betydandeutnyttjande av gasen i Syd- och befolkningstta omrden. Ensdan storskalig gasintroduktion skulle snabbt sl ut biobrnsleanvndningeni kraftvrme- och fjrrvrmeproduktion. En kad gasanvndning kommerendast till en del att ske p bekostnad av andra fossila brnslen.Till miljaspekterna kan fogas att uppbyggnad av ett gasnt rutomordentligt kapitalkrvande. Ett betydande investeringsutrymme skulleintecknas fr att bygga upp en dubbel infrastruktur i form av gasledningarbredvid elledningarna.Mot angiven bakgrund motstter sig Moderata samlingspartiet enstorskalig fossilgasintroduktion i Sverige.12 Energipolitiken i vrigt12.1 EnergibeskattningenModerata samlingspartiet anser att den viktigaste uppgiften penergiskatteomrdet nu r att f till stnd en kad harmonisering avenergibeskattningen mellan de nordiska lnderna. kande skillnader ocholika beskattningsprinciper mellan lnderna hotar effektiviteten p dengemensamma, nordiska elmarknaden. Det innebr att de samladeproduktionsresurserna utnyttjas mindre effektivt, vilket leder tillsamhllsekonomiska kostnader och en kad miljpverkan.Moderata samlingspartiet anser att de srskilda produktionsskatterna pvattenkraft och krnkraft skall slopas. Endast miljstyrande skatter ochavgifter br anvndas i produktionsledet och den fiskala beskattningen istllet ske p ett konkurrensneutralt stt i konsumtionsledet. Det r ocksviktigt att alla styrmedel utformas p ett stt som gr dem kostnadseffektiva.Koldioxidbeskattning kan stdja klimatpolitiken genom att medverka begrnsning av utslppen frn fossila brnslen. Den frutstter docktminstone en europeisk samordning, eftersom effekten annars blir attproduktion flyttar till andra lnder. Man br heller inte ha en vertro pmjligheterna att med sdana styrmedel internalisera miljkostnaderna ielpriset. Risken r d att man hamnar i ett slags statlig prispolitik som ledertill ineffektivitet och smre resurshushllning.12.2 skall vara ett strikt affrsmssigt bolag som deltar ikonkurrensen p jmbrdiga villkor med andra kraftproducenter. Underde fem r som har gtt sedan bolagiseringen har ledningocks lyckats att etablera bolaget som en professionell, trovrdig ochoberoende aktr p kraftmarknaden. Alla de ml som satte uppvid bolagiseringen har uppfyllts. Frvaltningen av statens kapital hareffektiviserats till fromma fr skattebetalarna. Verksamheten harrationaliserats till fromma fr kunderna och den har anpassats till denfortgende internationaliseringen av elmarknaden. Betydande satsningar- mngmiljardbelopp - har gjorts p forskning ochutveckling.Allt detta r ett resultat av att Socialdemokraterna och de borgerligapartierna - huvudsakligen i samfrstnd - har genomfrt en bolagisering avVattenfall och en avreglering av den svenska elmarknaden. NrSocialdemokraterna nu tilldelar vad man kallar en "strategiskroll i omstllningsarbetet" och politiserar fretagets ledning bryts dettasamfrstnd. Det innebr ett stort steg tillbaka.Regeringen mste anpassa sig till de nya frutsttningar som gller p enkonkurrensutsatt elmarknad. Den kade politiska styrningen skadarfrtroendet fr inom och utom landet. Bolagets fortsattautveckling hmmas nr politiska skl lgger hinder i vgen fr ettaffrsmssigt agerande.Politiseringen riskerar ocks att snedvrida konkurrensen. Nr statenbestmmer spelreglerna p en terigen alltmer politiskt styrd energimarknadoch kar den politiska kontrollen ver det strsta fretaget pdenna marknad uppstr en skadlig intressesammanblandning. Risken rdessutom verhngande fr att det uppstr skadliga spridningseffekter d.v.s.att politiseringen skapar en generell oskerhet om den roll som stora statligafretag spelar p konkurrensutsatta marknader.Moderata samlingspartiet anser att ven fortsttningsvisskall bedriva sin verksamhet sjlvstndigt och p affrsmssiga grunder samtatt gandet i skall breddas.12.3 EnergimyndighetenP frslag av en socialdemokratisk regering beslt att 1991 slsamman , och Styrelsen frteknisk utveckling till en ny central frvaltningsmyndighet, benmndNrings- och teknikutvecklingsverket (). Efter sex r ngrar signu en annan socialdemokratisk ministr och mnar terupprttaEnergiverket i ny form.Ngra egentliga skl fr att bryta snder har aldrig redovisats. Detfrefaller i stllet som om tgrden r ett sjlvndaml. Detta framgick ocksnr man frst fattade riksdagsbeslut om att inrtta den nya myndigheten fratt frst drefter lta utreda vilka uppgifter denna nya myndighet egentligenskall ha. Moderata samlingspartiet anser att ngon form av omvntfrfarande hade tett sig mer passande.Nr frslaget om en ny myndighet frst framfrdes avEnergikommissionen - med en om mjligt n mer knapphndig motivering -konstaterade i sitt remissvar att det framgick varken om defreslagna myndighetsuppgifterna verhuvudtaget behvs eller varfr de isdana fall inte skulle kunna fullgras av . De statligamyndighetsinsatserna inom energipolitiken stller krav p kompetens intebara inom energiomrdet, utan ocks nr det gller teknisk forskning,utveckling och demonstration, fretagsutveckling och transportfrgor. Sdankompetens finns samlad p . Dessutom kostar en ny myndighetondiga skattepengar.Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning r det en felaktig tgrd attorganisera en ny myndighet ocks av det sklet att energisektorn inte rbetjnt av kad politisk styrning. Som har redovisats krvs ingapolitiska beslut fr att skerstlla en lngsiktig avveckling av krnkraften.Frnyelsen och omstllningen av energisystemet gagnas bst av stabilaspelregler och ett minimum av politisering. Myndighetsuppgifterna penergiomrdet kan och br ven fortsttningsvis sktas av NUTEK.12.4 Slutfrvaret av krnavfallKraftindustrin har i lag lagts ansvaret fr det slutliga omhndertagandetav allt anvnt krnbrnsle och annat hgaktivt avfall frnkrnkraftverkens drift. Fr att mta detta krav har industrin bildat bolagetSvensk ().Inga politiska beslut har fattats om formerna fr slutfrvar.