mot · GL02Jo757 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningAtt läsa en forskningsrapport inom miljöområdet är intealltid en munter läsning. upplaga av "Tillståndet ivärlden", utgiven av , beskrivs en mörkoch oroande framtidsbild. Följande urval rubriker ochunderrubriker talar sitt tydliga språk: "livsmedel -morgondagens bristvara", "jord- och vattenbrist", "frånöverflöd till brist", "de växande städerna - ett förfall somhotar framtiden", "en värld utan jord".Man skulle lätt kunna förlänga uppräkningen av värdeladdadevarningssignaler från forskarvärlden, men ovanstående räcker somillustration för att visa på allvaret i vår situation, globalt såväl som iSverige.Detta får dock inte leda till missmod eller passivitet p g a problemensomfattning utan utgör en till ökade ansträngningar för att komma tillrätta med de olika typer av miljöproblem som finns.Regeringen har i snabb takt avlövat de aktiva miljöpolitiska insatser sombedrivs av många olika aktörer. Kalkningsfrågan är ett exempel på detta.Det hjälper inte att anslå medel till lokala investeringar om intemiljöpolitiken hänger ihop och ansvariga myndigheter får möjlighet attbedriva aktiv miljöpolitik på alla de områden som berörs. Bakom en storpotemkinkuliss - att bygga om ekologiskt - nedrustar nu regeringende facto miljöpolitiken. Hitintills har anslagen tillmiljösatsningar minskat . Får man fortsätta på den inslagna vägeninnebär det att anslagen till miljöpolitiken avvecklas helt om några få år.Exemplen på nedrustningen av miljöpolitiken är många: Minskningen av anslaget till kalkning för att förhindra försurningen, Oförändrade anslag för naturreservat och nationalparker trots de storabehov som påtalats, Minskningen av anslaget för sanering av miljöförorenade områden, Oförmågan att införa en ny samlad miljöbalk, Oförmågan att arbeta för att sluta kretsloppet stad-land, Förhalandet av effektiva åtgärder mot oljeutsläpp i , Neddragningen av resurser till länsstyrelsernas miljöenheter vilketminskat möjligheterna att kontrollera att miljölagstiftningen efterlevs, Framförhandlade tillstånd från EU att öka koldioxidutsläppen som ökarpå växthuseffekten, Neddragningen av forskningsresurser på miljöområdet.Istället för en effektiv och långsiktig nationell miljöpolitiksatsar regeringen så kallade projektmedel, projekt somkommer att avstanna den dag de särskilda ekonomiskamedlen tagit slut. Vad som behövs är i stället en konsekventlångsiktig miljöpolitik som kan betala av den miljöskuldSverige som nation dragit på sig.Klimatfrågan -mänsklighetens ödesfrågaNaturvårdsverkets tidning har beskrivit hurväxthuseffekten nu ger en tydlig ekologisk kollaps i . Likaså har den årliga frånWorldwatch Institute dramatiska beskrivningar av vad somhänder med vårt gemensamma jordklot om vi inte lyckashejda fossilförbränningen och därmed följandekoldioxidutsläpp och ökad medeltemperatur på jordklotet.Man räknar med en fortsatt medeltemperaturförhöjning på 1-3,med fortsatta föroreningarav lufthavet. Det innebär att havsytan kommer att stiga ochhavsströmmarnas banor kan komma att ändras. Oväder somorkaner blir vanligare och dessutom med ökad styrka. Överhela världen kommer vädret att bli mer extremt; torka,översvämningar och värmeböljor väntas öka. Uppräkningenav effekter till följd av klimatförändringar kan göras lång.För att förhindra en utveckling i enlighet med detta scenario måste allaländer, också , ta ansvar för att hejda utsläppen av koldioxid. Varkeninom energi- eller transportsektorn kan vi tillåta ökade utsläpp utan tvärtommåste ett kraftfullt handlingsprogram som minskar utsläppen upprättas ochgenomföras. Det handlar om utfasning av fossilbränslen i såvälenergiproduktionen som transportsektorn, begränsning av metanavgång,åtgärder för att öka kolbindningen samt återvinning och om möjligt lagringav koldioxid. Ett antal politikområden berörs. Det handlar bl a omenergisystemet, kommunikationerna, jord- och skogsbruket och inte minsthur skatter och avgifter utformas som arbetsredskap för att styra bort frånfossilbränsleanvändning.Regeringen har av EU utverkat tillstånd att bryta internationella klimat-överenskommelser och öka utsläppen . Färska siffror om utsläppenfrån visar att ökningen kan komma att bli ännu större. Detta går sticki stäv med beslut att stabilisera koldioxidutsläppen föratt därefter få en minskning. Beslutet togs dock utan att ange medel för att nådetta mål och med vilken takt och styrka minskningen skulle genomföras. Nublir det uppenbarligen istället en ökning.Vi måste nu få till en nationell samling för att kunna nå en brytpunkt där viminskar vår koldioxidavgång. Ett tydligt handlingsprogram som omfattar allade sektorer som kan komma att beröras av den kamp mot klockan somklimatfrågan är, bör utarbetas. Det handlar då om såväl nationella somregionala och globala frågeställningar. Ett samlat klimatpolitiskt handlings-program bör fastställas av , och regeringen bör upprätta ett särskiltsekretariat för dess genomförande, ett sekretariat för klimatfrågorna.Ett nytt klimatpolitiskt handlingsprogram med en övergripande syn pådenna framtidsfråga måste innehålla följande områden:Utfasning av fossilbränslen ienergiproduktionenÖkad olje-, kol- och fossilgasförbränning står i direkt stridmot ett effektivt arbete för att få ned koldioxidutsläppen.Sverige måste bygga upp ett energisystem som baseras påförnybara bränslen. Utfasningen av fossilbränslen urenergisystemet är lika angeläget som utfasningen avkärnkraft. Ett annat övergripande mål måste vara att genomeffektivisering och besparing minska den totalakonsumtionen av energi.Energifrågorna ska också ses i såväl regionalt som globalt sammanhang.Den svenska strävan måste vara att bidra till regionala energipolitiskalösningar som underlättar utfasningen av fossilbränslen. Globalt måste manfinna lösningar för de länder som är starkt beroende av export avfossilbränslen och givetvis måste ansträngningarna öka för att som stårför av koldioxidutsläppen minskar sina utsläpp.Utfasning av fossilbränslen itransportsektornTydliga beslut med lagstiftning måste till för att klargöra förbilindustrin att man måste finna andra drivmedel änfossilbränsle. Bilindustrin måste kunna redovisa hur bidragettill växthuseffekten genom koldioxidutsläpp frånnyproducerade bilar skall upphöra helt. Också kortsiktigtmåste transportsystemen utformas så att utsläppen från dennasektor drastiskt minskar. Det handlar om "trängselavgifter" istorstäderna, introduktion av förnybara bränslen och avgifterpå miljöskadliga utsläpp. Också detta måste ses i ett globaltperspektiv, och internationella handelsöverenskommelser börkompletteras med avtal för att få hejd på koldioxidutsläppeninom transportsektorn. I EU borde exempelvisupphandlingsreglerna kompletteras med krav på attmiljökostnaden för transporterna skall vägas in vid enupphandling. Allt i syfte att främja miljövänligatransportsystem och minska transportarbetet när detta fårmiljöskadliga konsekvenser.Begränsning av metanavgångVäxthusgasen metan är fyra gånger så aggressiv som den merallmänt fruktade koldioxiden. Det är framförallt ett globaltproblem som har sina källor i bland annat alla desumpområden som finns, t ex risfälten i . Nötboskap ärett annat stort problem, de stora boskapshjordarna i t exSydamerika är stora avgivare av metan. Också i finnsdet problem med metanavgång även om de är relativt settmindre än i många andra länder. I ett globalt sammanhangutgör de dock en del av problemet och måste beaktas i ettnationellt handlingsprogram.Åtgärder för att öka kolbindningenMed mer varsamma metoder vid brukandet av jorden kanden organiska substansen tillåtas öka och på så sätt bindakolet igen genom växternas fotosyntes. finns exempelpå ekologiska odlingssystem som ökar jordens mullhalt. Bl avisar ett tioårigt storskaligt försök med plöjningsfri odling,där gröngödsling och spannmål varvats, att kolhalten imatjorden ökat med C per hektar och år i jämförelsemed ett konventionellt odlingssystem där plöjning tillämpasoch handelsgödsel tillförts under samma period.Skulle detta system tillämpas på hela åkerareal, ca 2,8 miljonerhektar, skulle mer än hälften av utsläppen av koldioxid från förbränningen avfossila bränslen kunna bindas i jordens organiska substans ochdessutom binda ca kväve per hektar. Lösningen för att ge spannmålenkväve när de bäst behöver det har varit att tillföra humanurin. För att dettaska kunna bli ett realistiskt alternativ i större skala måste samverkan mellanstad och land vara stark. De hinder som EU lagt ut mot denna verksamhetmåste undanröjas.Återvinning och lagring av koldioxidPå senare tid har tankar vuxit fram om återvinning och inteminst lagring av koldioxid under jord och under hav.Kortsiktigt kan det vara nödvändigt att utveckla system fördetta för att på så sätt under det kommande århundradetockså på detta sätt hejda koldioxidtillväxten i atmosfären.Särskilda forskningsinsatser och utvecklingsprogram fördetta bör därför initieras.Internationella agerandenGivetvis måste agera också internationellt ochdärvidlag inte skicka ut signalen om att ska öka sinakoldioxidutsläpp . Ett sådant flagrant brott motklimatkonventionen är inte ägnat att öka det svenskamiljöanseendet. Tvärtom kan regeringens agerande fåförödande konsekvenser för den internationellauppslutningen kring strävan att minska koldioxidutsläppenäven i det globala perspektivet.KristdemokratisktförvaltaransvarKristdemokratin tar sin utgångspunkt ifrånförvaltarskapsansvaret. Det finns två goda poänger meddetta. Dels ger det ett rätt perspektiv på vår plats i skapelsen,vi är förvaltare, inte "herrar". Det som man förvaltar ägerman inte själv, utan det är ett förtroende man har fått atthandskas med och ska man göra en redovisning. Detgamla indianordspråket "vi har inte ärvt jorden av våraföräldrar utan bara lånat den av våra barn och barnbarn"uttrycker i precisa ordalag vad det handlar om.Det andra ledet, ansvar, är en typisk kristdemokratisk tanke. Människan ärinte bara en individ, utan också en person, och som sådan är hon kapabel attsjälv fatta fria beslut och är också ansvarig för sina beslut. Vårt sätt atthantera den gemensamma livsmiljön måste förankras i denna grundsyn, ettförvaltaransvar. En sådan grundinställning ger inte svar på detaljfrågor somvilken skattesats det ska vara på en viss miljöstörande verksamhet, men detanger en utgångspunkt och en attityd som är oersättlig i ett långsiktigtmiljöengagemang.Trygga familjer är bra förmiljönKristdemokraterna vill lyfta fram relationen mellan den inreoch den yttre miljön. Vi är övertygade om att en godmiljövård och ett personligt ansvarstagande stimuleras fram ide små naturliga gemenskaperna, där den egna familjen ärden viktigaste. En livsstil som inte avsätter ett störreekologiskt fotavtryck än vad ekosystemet tål, börjar medfamiljepolitiken.Vår livsstil i västvärlden sliter hårt på miljön och på ändliga naturresurser.Den är inte socialt försvarbar när man jämför med hur det stora flertaletfattiga lever. Vi är alla mer eller mindre fångade i ett materialistiskttänkande. Konsumismen firar större triumfer än någonsin i historien. Dettasliter hårt på miljön. De stora miljöhoten är inte några enskildaskorstenar eller avloppsrör, utan vår vardagliga livsstil som i alltför hög gradbygger på ett kortsiktigt och snabbt förbrukande av energi, naturresurser ochspridande av gifter och avfall.Kan vi skapa möjligheter för föräldrarna att ge mer tid till sina barn, ökarvi möjligheten att få tryggare medborgare som är kapabla att ta ansvar i allasammanhang. Tidigt i livet grundläggs mycket av våra värderingar, vårsjälvkänsla, en inre trygghet eller otrygghet. En trygg barndom förbereder etttryggt vuxenliv. Ett barn behöver öppenhet, uppmärksamhet och kärlek. Ettbarn behöver bli sett.En trygg människa blir en givarmänniska som kan få ut mycket av sitt liv,kan leva rikt och dela med sig. Givarmänniskor kräver inte mycket ägodelar,de faller inte så lätt för konsumismen och blir därmed "ekologiskt billiga".Sett i detta perspektiv kan man med fog hävda att trygga familjer skaparförutsättningar för ett mer ansvarsfullt handlande som ger en bättre miljö.Miljöjusteradnettonationalprodukt -MNPNaturligtvis räcker det inte med rätt attityd och ettansvarsfullt tänkande, man måste ha kunskap också. Manbrukar säga att språket har makt över tanken. Detta gällersärskilt vårt jagande efter BNP.Ett sätt att pedagogiskt underlätta den nödvändiga kunskapsspridningenoch låta språket stå i samklang med den beskrivna verkligheten är att slutaanvända det traditionella BNP-begreppet, eller i varje fall komplettera det.Naturligtvis vill vi ha en sund ekonomi i tillväxt. Men BNP-måttet ger enskev bild av verkligheten på grund av att det bara mäter värdet av det somköps och säljs på officiella marknader; självhushållning till exempel hamnarutanför. Vår fritid räknas inte in som en del av vår inkomst trots att denmåste ses som en viktig del av vår välfärd. BNP mäter olika verksamhetermed samma måttstock - godisproduktion såväl som tandläkaren som lagarhålen. BNP-måttet bryr sig heller inte om vilken inkomstfördelning somgäller.Som framgår av namnet är BNP ett bruttomått. Det betyder att åter-investeringar som sker för att återställa förbrukade tillgångar och för-slitningar ingår som en del av det som räknas in i tillväxten. I detperspektivet vore det bättre att prata om NNP, alltså BNP minskad medåterinvesteringar. NNP räcker dock inte för att lösa motsättningen mellanmateriell tillväxt och en uthållig miljö. Bättre är då att arbeta med enmiljöjusterad nettonationalprodukt, MNP, som tar hänsyn till förändringenav kapital i form av vårt naturkapital, som skog, fisk etc, men som ocksåbeaktar förändringar av det kapital som är skapat av människan.En ökning av naturkapitalet kan komma till stånd genom t ex skogs-plantering. Den dominerande trenden är tyvärr att kapitalet minskar genomatt gruvor töms, fiskevatten förorenas etc. Däremot är det vanligt före-kommande att det av människan skapade kapitalet växer. En svaghet medMNP är att de två olika kapitalen, naturkapital respektive av människanskapat kapital, inte kan jämställas eller anses vara utbytbara. Värdet av enförstörd våtmark blir till exempel inte neutraliserat om vi bygger en skolatill.Men MNP är ändå som redskap betraktat närmare sanningen än BNP och äratt föredra av detta skäl. Regeringen bör därför få i uppgift att utarbeta enstrategi för hur vi ska komplettera BNP-terminologin och introducera MNP -miljöjusterad nettonationalprodukt. borde kunna driva på eninternationell metodutveckling som kan ersätta det gamla BNP-begreppet med det långsiktigt hållbara.KretsloppIdag har begrepp som kretslopp, återvinning ochkällsortering blivit vardagsmat, detta är mycket positivt. Ettviktigt instrument för att styra samhället i en merresursbevarande riktning är att en statlig avfallsskatt införs.Frågan har blivit grundligt utredd, men ännu harvi inte fått detta instrument förverkligat. Det är mycketbeklagligt. har länge drivit kravet att enavfallsskatt måste införas.En avfallsskatt i kombination med producentansvaret kommer att varavärdefulla medel för att den framtida varuproduktionen ska bli bättrekretsloppsanpassad. Vi kan förvänta oss mer kvalitetsinriktade produktersom är baserade på förnybara ämnen och förberedda på att återvinnas.SkatteväxlingKristdemokraterna har länge drivit kravet på att i ökadutsträckning använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Mot bakgrund av det höga svenska skattetrycket och detstora antalet arbetslösa i vårt land, har idén vuxit fram om attanvända de ökade intäkter som en ökad miljörelatering avskattesystemet innebär till att sänka skatten på arbete, såkallad skatteväxling. har arbetat mycketaktivt för att få till stånd en statlig parlamentarisk utredningför att belysa frågan. Den regering som Kristdemokraternaingick i under åren 1991-94 tog också initiativ till en sådanutredning. Dess betänkande avlämnades (SOU1997:11).Utredningen har på ett förtjänstfullt sätt belyst skatteväxlingen ur teoretisksynvinkel. Dess slutsatser, som en bred majoritet bestående av kd, s, fp, c, voch mp ställde sig bakom, skapar en god grund för fortsatt arbete medskatteväxling. Kommittén skriver bland annat att "vi förutsätter att utrymmetför skatteväxling i ett 15-årsperspektiv är minst lika stort som det som redanutnyttjats ". En viktig faktor som avgör utrymmetför fortsatt miljörelatering av skattesystemet är givetvis den internationellautvecklingen, inte minst inom EU.Det finns anledning att, utifrån de fakta som redovisas i och utifrån en kristdemokratisk värdegrund, lyfta fram någraviktiga fakta:1. når inte viktiga miljömål som fastslagits utifrån internationellakonventioner och de miljöambitioner som vi har i strävan efter ett ekologiskthållbart samhälle. Främst gäller det koldioxidutsläppen där dagens åtgärderinte på långt när räcker för att stabilisera utsläppen till nivå.Avfallssituationen samt utsläppen av kväveoxid och giftiga ämnen är andraområden där inte kommer att nå de uppsatta målen. Mer krävs alltsåför att nå målen.2. Utredningen konstaterar att användande av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken generellt sett är effektivt.3. En teori bakom skatteväxlingen är att höjda miljöskatter ochmotsvarande sänkning av andra skatter förutom miljövinsten också skulle geen effektivitetsvinst, så kallad dubbel vinst (double dividend). Utredningenkan inte påvisa något sådant entydigt samband, utan konstaterar att denförmodade miljövinsten måste vara motivet till införandet, eller höjningen,av en miljöskatt. Utredningen konstaterar dock att det generellt sett är bättreatt använda de ökade intäkter som ökade miljöskatter kan medföra till attsänka andra skatter. Att använda intäkterna för att öka de offentligautgifterna är generellt sett en sämre metod.4. Utredningen förordar att "ytterligare höjningar av energi- ochmiljöskatter sker stegvis och inom ramen för ett totalt sett oförändratskatteuttag". Detta är ett viktigt konstaterande då skatterna höjts med 70miljarder kronor sedan den nuvarande regeringen tillträdde, och bara demiljörelaterade skatterna höjts med under den korta tidsom utredningen arbetade aktivt, utan att motsvarande skatter på arbetesänkts. Därmed har utrymmet för skatteväxling givetvis begränsats.5. Utredningen konstaterar att lönebildningen är helt avgörande för hureffekterna blir på arbetsmarknaden av en generell sänkning avarbetsgivaravgifterna. Däremot, vilket framgår tydligt i utredningen, fårsänkta kostnader för privata tjänster, exempelvis i form av sänkt skatt påtjänster riktade till privata hushåll, betydande effekt på sysselsättningen.6. Utredningen konstaterar vidare att det vid en skatteväxling kanförekomma omställningsproblem, men inte nödvändigtvis långsiktigtnegativa effekter på konkurrenskraften. I vissa fall kan ökad miljörelateringav skattesystemet öka konkurrenskraften eftersom nya företag och produkterväxer fram. Detta gäller i synnerhet om man tror att utvecklingen iomvärlden går i samma riktning.7. På grund av det höga svenska skattetrycket och, i jämförelse medomvärlden, stora inslaget av miljöskatter i det svenska skattesystemet så ärutrymmet för höjda miljöskatter begränsat. Det finns dock utrymme för att gåvidare, och utvecklingen i omvärlden kan vidga detta utrymme. Vikten av attvissa länder går före ska inte heller underskattas.Det är nu av största vikt att regeringen, efter genomförd remissomgång,aktivt arbetar för att konkretisera och förverkliga de slutsatser som dragit under bred politisk enighet. Det är också av störstavikt att de återstående frågor som inte hunnitbearbeta tillräckligt skyndsamt utreds. Det gäller främst hur ekonomiskastyrmedel kan användas och utvecklas för att stärka en kretsloppsanpassning.Detta behöver inte på något sätt försena införandet av en avfallsskatt somDeponiutredningen föreslagit skall införas . Likaså gäller det attgöra en djupare analys av skatt på naturresurser. En fördjupad analys krävsockså av hur skatter på arbete bör sänkas för att nå maximalsamhällsekonomisk effektivitet och rimlig fördelningspolitik i samband medatt steg tas mot en ökad miljörelatering av skattesystemet.När det gäller det internationella området måste i betydligt högreutsträckning än vara aktivt inom EU och FN för att främja enutveckling som leder till minskad miljöförstörelse. Användande avekonomiska styrmedel är bevisligen ett verksamt medel för detta. Inom EUgäller det exempelvis att verka för att frågor om miljörelaterade skatteravgörs genom kvalificerad majoritet så att inte ett enskilt land kan förhindraen utveckling i mer miljövänlig riktning. Det kan ske genom att skatter meddirekt miljörelatering beslutas av ministerrådet och därmed definieras som enmiljöfråga. Därmed undviks kravet på fullständig enighet, som i övrigt gällerpå skatteområdet. bör verka för detta.Biologisk mångfaldSkälen för att bevara den biologiska mångfalden är flera:ekologiska (intakta ekosystem är en förutsättning förlivsuppehållande processer), praktiska (vårt nyttjande avarter inom de areella näringarna samt läkemedelsindustrin,energiproduktion etc), estetiska (friluftsliv etc),vetenskapliga samt kulturella. Det finns också anledning atthävda etiska argument. Nyttjandet av mark och vatten fårinte innebära att framtida generationers möjlighet tillnyttjande inskränks. En utarmning av biologisk mångfaldinnebär just detta. De biologiska resurserna får inte utnyttjas- endast nyttjas. Det kan heller inte förutsägas när ettekosystem kollapsar till följd av påverkan, därför måsteförsiktighetsprincipen råda.På land utgörs hoten mot mångfalden bland annat av skogsbruket, jord-bruket samt övrig markanvändning. I sjöar, åar, bäckar etc är föroreningarfrån luft och markanvändning de största hoten. För gäller samma sak, men för vissa arter, t ex tumlare, torsk ochlax, är fisket också ett allvarligt hot.För att säkra och stärka den biologiska mångfalden är det alltså angelägetinte bara med direkt naturskydd/naturhänsyn, utan också att vara pådrivandei EU och andra internationella fora vad gäller utsläpp som medverkar tillförsurning, övergödning, bildning av marknära ozon etc.Bevarande men också hållbart nyttjande av biologisk mångfald är enförutsättning för att bibehålla en god levnadsstandard, där människorsvälbefinnande och hälsa är en central målsättning. Bevarande och hållbartnyttjande är mål som självklart utgör allmänna intressen. Det framgår dockinte med tydlighet i dagens lagstiftning. Därför bör biologisk mångfaldinföras som ett särskilt angivet intresse i NRL.Frågan om biologisk mångfald berörs närmare även i motionerna "Specia-listkompetens inom ekobrottsmyndigheten" (illegal handel med växter ochdjur) respektive "Hållbart fiske och jordbruk".KemikalietillsynNär Lagen om kemiska produkter tillskapades så förbättradessituationen vad gäller samhällets möjligheter att kontrollerahanteringen av kemikalier, men det finns fortfarande mångaproblem att lösa vad gäller kemikalier och miljöhänsyn.En allvarlig brist med dagens lagstiftning är att kommunerna inte harmöjlighet att debitera företag för tillsyn enligt lagen om kemiska produkter.Det betyder i praktiken att tillsynsverksamheten av resursskäl blir en lågtprioriterad verksamhet. Det är nödvändigt att lagen möjliggör förkommunerna att debitera kemikalietillsyn enligt samma system som redanfinns när det gäller tillsyn enligt miljöskyddslagen.GenteknikDet är få områden som är inne i en så intensiv utvecklingsom gentekniken. Här finns en oerhörd dynamik ochpotential att påverka människors liv och öden i framtiden.Samtidigt är det en fråga som i mycket ringa utsträckningdebatteras offentligt, bland annat beroende på ämnetskomplexitet. Detta är otillfredsställande.Riksdagen har ett särskilt ansvar för att kunskap i dessa frågor sprids ochfördjupas i de breda folklagren. Studier visar att svenskarna har en generelltsett mer negativ hållning till GMO (genetiskt modifierade organismer) än deflesta andra medborgare i . Detta måste tas på största allvar.