ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sk728 · 1997-10-06 00:00:00 — Skatten på nya dieseldrivna personbilar När kilometerskatten avvecklades för dieseldrivna bilar i , infördes en ny skatt på nya dieseldrivna personbilar. Att ändra beskattning är i och för sig inget ovanligt, men denna skatt är för oss svår att förklara. Visserligen har utskottet under föregående riksdagsår genom bet SkU16 utförligt beskrivit detta. Det är med hänsyn till den tunga trafikens konkurrensförutsättningar som beskattningen på diesel sattes till en lägre nivå och därmed anses nybilsskatten motiverad. Ett annat argument är som i sitt delbetänkande funnit att nybilskatten av den anledningen är godtagbar. För oss motionärer är inget av dessa motiv hållbara. Den miljömedvetenhet som finns bland oss och som påtalas av samhället i olika sammanhang gör att denna avgift blir svårförståelig. Vi har en skatt som lägger mer kostnad på ett fordon som släpper ut mindre avgaser och föroreningar än förbränningsmotorer som går på mineral-oljeprodukter. Inte helt oviktigt med tanke på den senaste tidens debatt med anledning av att vi inte har tillräckligt energisnåla bilar på de svenska vägarna. Den nya tekniken gör att dagens och morgondagens generation dieselbilar på många sätt blir en stor tillgång. Att sedan på detta sätt hålla kvar denna omfördelning av kostnaderna medför att istället för att investera i en ny bil, kör vederbörande omkring i en föråldrad bil med föråldrad teknik. Vi har genom denna form dubbelbeskattning på nya bilar, medan äldre klarar sig med vanlig fordonsskatt. En annan aspekt är sysselsättningen. Regeringen har på olika sätt gjort förändringar i skattesystemet för att klara jobben i en av våra största exportindustrier, nämligen bilindustrin. I är antalet dieseldrivna bilar , i något lägre. De här länderna ligger långt fram i utvecklingen på detta område. Frågan är om vi tror att svensk bilindustri kan eller vill utveckla denna marknad. Svarar vi ja på frågan bör vi börja med att avveckla denna skatt. För glesbygdsbefolkningen eller för de som använder bilen där avstånden är långa är nya dieselbilar med deras låga bränsleförbrukning ett sätt att hålla nere kostnaderna. Därmed är de en viktig del av landsbygdsutvecklingen. har i sitt slutbetänkande (SOU 1997:35) pekat på prishöjningar på drivmedel och andra styrmedel som får negativa effekter för glesbygden. Enligt vår mening är det inte rimligt att vidhålla en beskattning på dieseldrivna personbilar som är cirka fyra gånger så hög som skatten på motsvarande bensinmodeller. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om problemet med nybilsskatten på dieseldrivna personbilar.
mot · GL02Sk729 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi motionärer anser det vara fullt möjligt att införa ett system med differentiering av energiskatterna och då främst bensinskatteuttaget. Skatter och avgifter som instrument för att styra om mot ett ekologiskt mer uthålligt samhälle är helt rätt, men vi anser också att man ska eftersträva en fördelningspolitisk och regionalpolitisk modell för hur skatters och avgifters storlek bestäms vad gäller drivmedelsskatten för fordon. miljökarta visar stora skillnader mellan landsdelar och regioner i fråga om belastning av miljön. Ett generellt regelverk med miljörestriktioner ska ha bra effekt och vara rättvist. I vitt skilda naturtyper från skånsk slätt till fjällbygd, i storstad och i inlandets glesbygd, är det föga troligt att man kan åstadkomma ett regelverk som uppfattas som rättvist. I bygder med stora avstånd och relativt sett många små tätorter och utpräglad glesbygd, är det en nödvändighet för att skapa inomregional balans och ge alla möjlighet till frihet i bosättningen. Effektiva styrmedel som ger en rättvisa i ekonomins återhämtning är fundamentalt för den framtida utvecklingen. Utredningar visar att de som bor i mellanstora städer åker bil minst. De som bor i storstäder och i glesbygd har ungefär samma årliga körsträcka per person. Arbetsresor är den vanligaste transportorsaken. Skillnaderna ligger i att glesbygdsborna saknar egentliga kollektiva transportmedel som alternativ. Det är allra tydligast i skogslänen och då speciellt i inlandet. Det finns också en annan skillnad. Storstadsbon kör sin bil i en region där regionens egna utsläpp ligger långt över vad naturen uthålligt tål. Denna belastning är ett resultat av den regionala täthet som anses ge regionen dess ekonomiska styrka och invånarna fördelen av en hög genomsnittsinkomst samt tillgång till täta kollektiva kommunikationer. Bensinpriset är högre i glesbygd i inlandet än i storstäder och kustnära områden, på grund av bland annat transportzonindelning. Glesbygdsbon i inlandet (stödområdet) kör sin bil i en miljö där de egna utsläppen ligger långt under vad miljön uthålligt tål. Det är ett resultat av den gleshet i bebyggelsen som allmänt anses vara glesbygdens svaghet och som är orsaken till den lägre genomsnittsinkomsten och det större bilberoendet. Det kan inte vara rimligt att storstadsbon och glesbygdsbon ska betala samma miljöavgift (energiskatt). Med dagens teknikutveckling bör det nu vara möjligt att skapa ett rättvist system för hur bensinskatten successivt kan omfördelas mellan olika regioner utifrån vad miljön tål. Regeringen bör återkomma till med förslag till hur en differentierad bensinskatt ska utformas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett miljöanpassat beskattningssystem för drivmedel till fordon.
mot · GL02Sk730 · 1997-10-06 00:00:00 — En av viktigaste målsättningar är Hela skall leva En levande landsbygd. En viktig förutsättning för att den målsättningen skall kunna uppfyllas är väl fungerande kommunikationer/kollektivtrafik och ett bra vägnät. I glest befolkade områden är det otänkbart ur ekonomisk synpunkt med tätorternas utbyggda kollektivtrafik. Bilen är det enda kommunikationsmedlet som står till buds. Ur miljösynpunkt måste helt klart biltrafiken begränsas framför allt i städer och tätorter och det sker bäst med en väl utbyggd och en god tillgång till kollektiva trafiklösningar. Det är rätt att drivmedelspriset kan vara ett styrmedel för att öka det kollektiva resandet. I glesbygd där bilen är det enda tillgängliga fortskaffningsmedlet får dock inte drivmedelspriserna öka mera. De måste sänkas! Det är i och för sig bra att avdragsbeloppet för arbetsresor höjts men bilen behövs till så mycket annat (affär, offentlig service, fritid, barns aktiviteter, ja listan går att göra lång). Därför är det hög tid att införa ett system med differentierade drivmedelspriser. Glest befolkade områden utan utbyggd kollektivtrafik skall ha lägre drivmedelspriser. Med dagens teknik kan det inte vara några problem att med personliga kort (landstingskort, betalkort, bensinbolagens egna kort etc) genomföra ett system med differentierade drivmedelspriser. är utmärkt som försökslän. Genom att begränsa försöket till områden som saknar god kollektivtrafik kan finansieringen lösas genom en liten höjning av bensinpriserna i storstäder med bra utbyggd kollektivtrafik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa ett system med differentierade drivmedelspriser i glesbygd utan utbyggd kollektivtrafik, gärna med som försökslän.
mot · GL02Sk731 · 1997-10-06 00:00:00 — Skattebefrielse för biologiska drivmedel För att bli av med oljan som drivmedel krävs målmedvetna politiska insatser. Bensin och diesel är nämligen ojämförligt billigast, dels därför att vi inte betalar miljökostnaderna, dels därför att vi faktiskt inte betalar alls för råvaran, bara för kostnaderna att finna den, pumpa upp den och distribuera den. Staten tjänar stora summor på drivmedelsskatt, ! Oljeintressenterna är oerhört starka. Länder går i krig för att försvara sin rätt till andra länders olja. Ändå har mänskligheten i klimatkonventioner, i 92 etc beslutat att reducera användningen av olja. Det är fullt möjligt att driva också våra nuvarande bilar med biobränslen. För att någon ska våga investera i etanol- eller metanoltillverkning i , är det väsentligt att veta vilka skatteregler som kommer att gälla i ett så långt perspektiv att anläggningen hinner avskrivas. är etanol befriad från energi- och drivmedelsskatt. Enligt EUs regler har rätt att skattebefria sådana drivmedel som håller på att utvecklas. Det är landet självt som bedömer hur länge detta gäller. Enligt min mening bör bestämma sig för att produktion av förnybara drivmedel ska skattebefrias tills de etablerats ordentligt på marknaden över hela landet. ska skatten successivt öka på fossila bränslen så att de konkurreras ut, när ett alternativ finns som passar i kretsloppssamhället. Det är nog den enda möjligheten att bli av med oljan, som ju alla säger sig vilja. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattebefrielse för etanol och metanol som drivmedel.
mot · GL02Sk732 · 1997-10-06 00:00:00 — är ett land med lång kust och många sjöar. Detta har medfört att vi har många båtägare med roddbåt, segelbåt, motorbåt eller en kombination av dessa. Vi har skatt på fritidshus, eller husbil, men fritidsbåtar har alltid varit undantagna fast de representerar ett stort förmögenhetsvärde. Visserligen betalar motorbåtar bensin- eller dieselskatt men detta gör även husbilar och andra bilar. Vi anser därför att regeringen bör utreda införande av en speciell båtskatt för fritidsbåtar där roddbåtar och mindre segel- och motorbåtar bör vara undantagna. En modell för vilka båtar som bör omfattas kan vara de regler som fanns vid införandet av båtregistret 1988. Den borgerliga regeringen avskaffade detta väl fungerande båtregister och ersatte det med ett frivilligt försäkringsregister. kunde nås dygnet runt och var till stor hjälp för polis, tull, sjöräddning, hamnvakter och försäkringsbolag när behov fanns att identifiera ägaren. Därför bör framförallt av sjösäkerhetsskäl det borttagna båtregistret återinföras . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om båtskatt.
mot · GL02Sk8 · 1997-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:170 Reformerad skatteflyktslag I propositionen föreslås att den s.k. generalklausulen i lagen mot skatteflykt får en ny utformning. Den innebär, enligt regeringen, att lagen skärps i ett par avseenden men lindras på en punkt. 2 de grönas förslag Den nuvarande skatteflyktslagen har enligt mening en preventiv funktion och utgör ett betydelsefullt redskap för att förhindra skatteflyktsförfaranden. Om lagen återigen skall ändras krävs dock en noggrann avvägning mellan rättssäkerhetsaspekter och kravet på ett effektivt och rättvist skattesystem. Det är mot denna bakgrund viktigt att behovet av en skatteflyktsklausul skattereform analyseras grundligt innan man överväger hur en sådan lagstiftning närmare skall utformas. Någon sådan analys har inte gjorts. Vi avslår därför regeringens proposition med motiveringen att frågan bör utredas ytterligare innan lagen mot skatteflykt ändras. Om anser att lagen ändå bör ändras anser vi att de föreslagna ändringarna beträffande rekvisitet lagstiftningens grunder inte bör genomföras. Enligt vår mening bör motverkande av olika former av skatteundandragande, oavsett om dessa betecknas som skattefusk, skatteflykt eller skatteplanering, i första hand ske genom lagstiftning som riktas direkt mot de aktuella transaktionerna. En lag mot skatteflykt bör därför endast tillämpas då det inte finns någon materiell regel som kan användas. Härav följer också att om ett förfarande har godtagits i praxis, i fall där lagen mot skatteflykt inte har åberopats, och lagstiftaren anser att förfarandet är oacceptabelt, skall förändring ske genom att de materiella reglerna ändras och inte genom att skatteförvaltningen inleder skatteprocesser i samma fråga och då åberopar lagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1996/97:170 Reformerad skatteflyktslag, att , om yrkande 1 avslås, avslår regeringens förslag beträffande 2 § 4 lagen (1995:575) mot skatteflykt.
mot · GL02Sk801 · 1997-10-06 00:00:00 — har det på den svenska försäkringsmarknaden smusslats fram nya upplägg av kapitalförsäkringar i syfte att undgå skatt. I en del fall är det fråga om direkta brott mot gällande skattelagar. I andra fall handlar det om tveksamma övertolkningar av domar i Regeringsrätten. I ytterligare andra fall rör det sig om nya durkdrivna konstruktioner, vilkas lagenlighet aldrig har fått någon rättslig prövning. I många fall är kunden helt oinformerad om att tillämpningen inte är allmänt godtagen. Sannolikt finns det även vissa enskilda försäkringsförmedlare som lever i tron att tillvägagångssättet är oklanderligt. Detta gäller såväl upplägg för privatpersoner som upplägg som utformas för företagare. Det finns ingen anledning att i denna motion detaljerat beskriva de metoder som används för att smita undan skatt i samband med kapitalförsäkringar. Att försäkringskonstruktionerna är så avancerade visar dock att de som ligger bakom de nya uppläggen har betydande juridiska och försäkringstekniska färdigheter. En stor del av de kapitalförsäkringar som bjuds ut med med skatteundandragandet som lockbete säljs via särskilda försäkringsförmedlare som står utanför tillsyn. Därför finns det skäl att skärpa och utvidga kontrollen av alla de fåmansbolag och övriga företagskonstruktioner som ägnar sig åt försäkringsförmedling. Men vi måste också kräva att försäkringsgivaren tar sitt ansvar. Försäkringsgivaren kan vara ett välrenommerat privat försäkringsbolag som i och för sig står under tillsyn. Det är rimligt att ett sådant försäkringsbolag aktivt motarbetar försäkringsförmedling i lagens utmarker. Det kan bland annat ske genom att bolaget känner ansvar för säljarnas utbildning och lämnar seriös information om skattefrågor även när försäkringsförmedlingen har förlagts utanför det egna försäkringsbolaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skärpt kontroll för att motverka skatteundandragande i samband med olika typer av kapitalförsäkringar.
mot · GL02Sk802 · 1997-10-06 00:00:00 — Med tillkomsten av kommer den reguljära passagerartrafiken från att lokaliseras till , inte minst som avståndet från till blir hälften av det till . kommer då att nå kapacitetstaket, och successivt kommer fraktflyg och charter att få överföras till . För att underlätta denna utveckling bör få möjlighet att utveckla en frizon av samma typ som en frihamn. Detta har inte minst i visat sig vara ett framgångsrikt koncept. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frizon på .
mot · GL02Sk804 · 1997-10-06 00:00:00 — Under utgiftsområde 3 lägger regeringen förslag till bl a ändrad regionindelning för skatteförvaltningen, som innebär förslag om som sätesort för i och . Vi föreslår att i stället beslutar att sätesorten blir , av följande skäl: I finns en väl fungerande samverkan mellan i och andra myndigheter. har utvecklats till ett rättscentrum med bl a , , länsrätt och kammarrätt. Med som stationeringsort har det utvecklats god samverkan för ekobrottsbekämpning mellan åklagarkammaren, polisens ekorotel, länsskattekontorets ekogrupp och specialindrivningsverksamhet. , vilket omfattar och , har sitt regionkontor lokaliserat till . har fler företag än och geografisk närhet till dessa är naturligtvis en fördel, inte minst ur servicesynpunkt för allmänhet och företag, då rimligen den verksamhetsmässiga tyngdpunkten kommer att ligga i . I finns med hög kompetens inom ekonomi och affärsjuridik. Till hör från den . 1998 även och kommuner, vilket ytterligare förstärker skälen till att lokalisera regionkontoret till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sätesorten för i och .
mot · GL02Sk806 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen att kontoret för den nya skatteregion, som omfattar , och , placeras i . I 1997:7 påtalas behovet av samordning och utökat samarbete med kronofogdemyndigheten, som tillhör samma centralmyndighet, RSV. Av detta skäl synes regionindelningen så långt möjligt ha anpassats till den regionindelning, som gäller för kronofogdeorganisationen. I , och överensstämmer föreslagen regionindelning för skatteförvaltningen med kronofogdemyndighetens regionindelning. Beslut har fattats om att skall vara huvudort i den nya regionindelning för kronofogdemyndigheten som omfattar , och . Det önskade och planerade samarbetet mellan kronofogde- och skattemyndigheten underlättas givetvis om huvudorten är samma plats. En sådan administrativ samordning bör resultera såväl i ökade besparingar som i ökad effektivitet. I finns en effektiv och väl utbyggd organisation för ekobrottsbekämpning med bl.a. två ekoåklagare, ekonom och tio utredningstjänster. Eftersom även ekobrottsverksamheten är beroende av ett nära samarbete med bl.a. kronofogdemyndigheten, bör en samordning av huvudorterna för kronofogdemyndigheten, skatteförvaltningen och ekobrottsverksamheten till vara den lösning som ger störst effektivitet och störst besparingar. Den ökande internationaliseringen medför ökade behov av insatser för att bekämpa skattebrott över gränserna. Också i dessa frågor krävs ofta samarbete med ekobrottsmyndigheterna. I finns denna utredningserfarenhet. Denna omständighet liksom Kalmars kustläge med naturliga kontakter med framför allt länderna på andra sidan talar till fördel när det gäller skattekontorets placering. Förutom ovan nämnda skäl finns mycket starka regionalpolitiska skäl för att bör bli huvudort för den föreslagna skattemyndigheten i , och . län tillhör de två län i landet som har den absolut lägsta andelen statliga arbetstillfällen. har denna utveckling förstärkts ytterligare. Rationaliseringar, neddragningar och utflyttningar av statlig verksamhet inom exempelvis post, vägverk, skattemyndighet, yrkesinspektion och försäkringskassa tillsammans med stora företagsnedläggningar såsom Volvo-Kalmar-verken bidrar till att kommun har den högsta arbetslösheten i länet och att tillhör den tredjedel av landets residensstäder, som har den högsta arbetslösheten. Ytterligare neddragningar av statliga arbetstillfällen kommer att än mer förvärra situation. har vid ett flertal tillfällen uttalat sig för att län står högt på den prioriteringslista som gäller utlokalisering av statliga myndigheter. Detta har tyvärr blivit enbart uttalanden. Senaste tillfället gällde det lokalisering av en ny energimyndighet, vilken sakligt och ur regional synpunkt borde lokaliserats till län. Det är hög tid att uttalanden beträffande utlokalisering till län omsätts i handling. Såväl besparings- och effektivitetsskäl som regionala skäl talar för att bör bli huvudort för den föreslagna skattemyndigheten i , och . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att låta bli huvudort för den föreslagna skattemyndigheten i , och .
mot · GL02Sk809 · 1997-10-06 00:00:00 — En förutsättning för att tillväxten skall öka och arbetslösheten minska är att det startas nya företag. behöver flera företag och flera företagare. Om detta skall förverkligas är det emellertid nödvändigt att underlätta för blivande företagare att få F-skattsedel. Det är under alla omständigheter krävande att starta ett nytt företag. Om dessutom krångel och godtycke begränsar möjligheterna att få F-skattsedel kan många lovande projekt kvävas i sin linda. Fallet Hammargren, som väckte medial uppmärksamhet, kan illustrera de problem en entreprenör ställs inför. Hammargren, som är utbildad men arbetslös processtekniker, startade en egen firma i kommun, län. ville inte bevilja F-skattsedel, men Hammargren överklagade och fick rätt i länsrätten. Han arbetade för fullt och betalade alla skatter och avgifter. Kammarrätten drog emellertid tillbaka F-skattsedeln med motiveringen att det inte förelåg ett ekonomiskt risktagande för Hammargrens del och att han inte var tillräckligt självständig gentemot sina uppdragsgivare. Regeringsrätten avslog begäran om prövningstillstånd. Därmed var han tillbaka i arbetslösheten. Det är uppenbart att det krävs lagändringar som ökar möjligheterna att starta eget. Det är osäkert hur stort ekonomiskt risktagande som krävs för F-skattsedel, och rättsläget för självständighetskriteriet är likaså oklart. En myndighet eller domstol har enligt uppbördslagen att ta ställning till om den som söker F-skattsedel kan antas komma att bedriva näringsverksamhet. För den sökande måste en sådan bedömning innebära ytterligare osäkerhet. Rent allmänt kan man konstatera att skattemyndigheterna förefaller att göra olika bedömningar av vad som krävs för en F-skattsedel. 2 300 ansökningar avslogs 1996. I budgetpropositionen talas i vaga ordalag om en kommande lagrådsremiss med förslag om hur det skall bli enklare att starta företag. Redan i regeringsförklaringen utlovades åtgärder för att ytterligare förbättra företagandets villkor. har dock inte mycket hänt. En åtgärd borde vara att avskaffa de regler och det godtycke som omöjliggjorde för att bli företagare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att svårigheter att få F-skattsedel inte förhindrar nyföretagare.
mot · GL02Sk810 · 1997-10-06 00:00:00 — I budgetpropositionen behandlas regionalisering och regeringen föreslår vissa ändringar i förhållande till myndighetens eget förslag. har föreslagit som sätesort för den myndighet som omfattar och . är den ort som är föreslagen i andra hand, därför att där ligger merparten av myndighetens verksamhet, men eftersom inte ligger långt därifrån har man av regionalpolitiska och sysselsättningsskäl valt . Regeringen har emellertid ändrat detta och föreslår i stället som sätesort av just regionalpolitiska skäl. är den enda ort av dessa två som är klassificerad som stödområde, varför de regionalpolitiska skälen i rimlighetens namn måste väga tyngre för . Regeringen säger i propositionen att både offentlig och annan verksamhet har dragits bort från i en sådan utsträckning att orten bör väljas som sätesort. Någon jämförande analys med har inte gjorts vilket är beklagligt, eftersom också blivit av med såväl offentlig som annan verksamhet. Vi vidhåller att ett stödområde bör prioriteras vid val av regionalpolitiska skäl och föreslår därför att fastställa som sätesort för den regionala skattemyndigheten för dessa båda län. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fastställa som sätesort för den regionala skattemyndigheten för och .