ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ub259 · 1997-10-06 00:00:00 — Industriprogrammet är ett av gymnasieskolans 13 yrkesförberedande program. Programmet ersatte kurser från de gamla utbildningarna verkstadsteknisk, träteknisk, processteknisk, textil- och beklädnad samt tryckeriteknisk utbildning. Förändringarna i dessa branscher vad gäller arbetsorganisation och produktionsteknik är stora och likartade, och motiverar en gemensam utbildning. Läroplanen är framtagen i samarbete med näringslivet. Näringslivets behov av arbetskraft utbildad för en modern industri är stort. Eftersom arbetslösheten, inte minst ungdomsarbetslösheten, är stor, kunde man vänta att tillströmningen till Industriprogrammet skulle vara stor. Antalet sökande till programmet är dock få. har det minskat med två tredjedelar och samtliga år har antalet erbjudna platser överstigit antalet förstahandssökande så att det ungefär varit två platser per sökande. Ca tusen elever har tagits in på programmet som deras andra- eller tredjehandsval, vilket naturligtvis inverkat menligt på deras motivation. En arbetsgrupp har undersökt skälen bakom den låga rekryteringen. Man rapporterar (Ds 1996:53) att elever som inte sökt programmet betecknar industrijobb som skitigt, tungt, instängt, oflexibelt, monotont, osv. Dessa beteckningar ger inte en relevant och realistisk bild utan visar snarare på ogrundade, förutfattade meningar om vad industriarbete innebär. För att förändra denna dåliga insikt i industrins värld är naturligtvis såväl studiebesök som information nödvändiga. Det vore också mycket värdefullt om själva beteckningen på utbildningen gavs en mer rättvisande och positiv benämning, såsom Teknikerprogrammet. Att utbilda sig till tekniker skulle i ungdomarnas öron klinga positivt och de skulle låta informera sig om utbildningen och sedan gå den i större utsträckning . Genom detta skulle arbetslösheten sjunka och näringslivet få den rätt utbildade arbetskraft man behöver. Samhällsvinsterna skulle vara betydande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ändra namnet på Industriprogrammet till Teknikerprogrammet. Skånberg (kd)
mot · GL02Ub260 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen och har beslutat om det så kallade . Tanken att människor skall kunna förkovra sig och utvecklas i sitt yrke är lovvärt och att arbetslösa lättare skall kunna komma ut i arbetslivet igen efter utbildning är bra. Det har dock brustit i samordning och information. Många fackförbund har inte varit informerade om hur ersättningen har fungerat. I och med detta har introduktionskurser startat med huvudkursen, vilken då har blivit omöjlig att gå med i. När en så här stor satsning startar är det också av största vikt, att de som skall medverka till projektets genomförande har en organisation, som motsvarar de förväntade insatserna. I detta fallet är inte skolor och lärarkapacitet förberedda på att ta emot så mycket elever, som det här är fråga om. har också blivit av tvingande karaktär, eftersom avstängning från a-kassa eller övrig ersättning inträffar om vederbörande inte tycker den erbjudna utbildningen passar för henne eller honom. Ersättningen för varar . En komvux-utbildning kan omfatta upp till studier. Resten av tiden skall då finansieras med studielån. De som är kan enligt reglerna inte få studielån. Hur skall de då finansiera sitt kunskapslyft. Reglerna för finansiering i det s.k. bör ju vara enhetliga för alla, så att även de får ta studielån. En annan grupp, som ingår i är de som studerar med KAS-ersättning eller annan låg ersättning och därför tvingas till komplettering med socialbidrag, kan inte få denna komplettering p.g.a. att gymnasienivå inte accepteras som grund för socialbidrag. En ytterligare grupp, som svävar i ovisshet, är , där det inte är klart om de, som har rätt till a-kassa kan studera med denna som Kunskapslyftspengar. Enhetliga regler för dem som studerar i bör införas; också samordning och information är viktiga inslag. Dyslektiker är en grupp, som har haft svårt att komma in på arbetsmarknaden p.g.a. sitt handikapp och av att inte ha kunnat fullfölja sin skolgång. De är inte inne i systemet med a-kassa och får nu utbildningsbidrag, vilket halverades. Denna grupp drabbas mycket hårt p.g.a. att ersättningsreglerna är så olika. anser att det är nödvändigt att regelsystemet ses över och att det blir enhetligt för deltagare i . Nivån bör höjas till att gälla gymnasiestudier. Deltagares intresse, förutsättningar och behov bör också få styra den enskildes utbildningsbehov, och får inte utgöra grund för avstängning från ersättning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enhetliga regler skall gälla för deltagare i det s.k. , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samordning och information till berörda anordnare skall gälla i och vid införandet av liknande åtgärder, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att deltagares intresse, förutsättningar och behov bör vara styrande vid utbildning i .
mot · GL02Ub262 · 1997-10-06 00:00:00 — Trygghet inom barnomsorgen m.m. Säker och trygg barnomsorg Föräldrar måste kunna känna trygghet när de lämnar barnen till barnomsorgen. Därför är den presenterade uppgiften om antalet olyckor inom barnomsorgen oroande. Enligt uppgift från barnombudsmannen är antalet olyckor inom barnomsorgen troligen betydligt fler än vad forskningen presenterat. Nya siffror från en undersökning i visar att olycksfrekvensen inom barnomsorgen där är dubbelt så hög jämfört med vad tidigare forskning visat. skadades 46 av 1 000 inskrivna barn i barnomsorgen så allvarligt att de fick uppsöka vårdcentral, sjukhus eller tandläkare. En nationell studie visade att den genomsnittliga skadefrekvensen på svenska daghem var 22 skador per 1 000 barn. Barnomsorgen är alltså inte så säker som man trott. Säkerheten inom barnomsorgen behöver förstärkas. Det behövs en bättre lagstiftning och bättre regelverk. Detta för att bättre kunna garantera säkerheten. Arbetsmiljölagen behöver skrivas om så att den även gäller barnen inom barnomsorgen. gäller den enbart för personalen, trots att den i skolan gäller både personal och elever. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vi möts ofta av stora tidningsrubriker att ännu ett dagis fått stänga p g a fukt- och mögelskador. Dålig inomhusmiljö resulterar ofta i allergiereaktioner hos barn. Det är nödvändigt att våra ansträngningar att säkerställa en hälsosam innemiljö för alla barn intensifieras. Det är viktigt att det kommande Innemiljöåret får ett tydligt barnperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att barn inom barnomsorg skall omfattas av arbetsmiljölagen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det kommande innemiljöåret får ett tydligt barnperspektiv.
mot · GL02Ub265 · 1997-10-06 00:00:00 — Av skollagen 2 § första stycket framgår följande: Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen ska inom varje skolform vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Detta fungerar inte till fullo när det gäller träningsskolan jämfört med grundsärskolan. Utbildningen i årskurserna 110 i grundsärskolan omfattar totalt . Det motsvarar med tillägg för årskurs 10. Utbildningen i årskurserna 110 i träningsskolan omfattar totalt . Eleverna i träningsskolan får således färre än eleverna i grundsärskolan. Det är en orättvisa som bör rättas till. Särskolans timplan bör justeras så att den omfattar samma timtal som för övriga elever i den obligatoriska skolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om justering av träningsskolans timplan.
mot · GL02Ub268 · 1997-10-06 00:00:00 — Barns rätt till barnomsorg Det är, enligt svensk lag, förskoleverksamhetens uppgift att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad. Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. För bedrivande av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnets behov av omsorg i en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Verksamheten skall utgå från varje barns behov. Men förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall bara erbjudas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier. Här krävs en ändring så att även arbetslösa föräldrar har rätt till barnomsorg till sina barn. Om barnomsorgen skall styras utifrån barnets behov kan inte barn till arbetslösa undantas från denna verksamhet. Det är inte utifrån barnets bästa man tar ifrån barnet barnomsorgsplatsen. Det är dessutom stor risk att arbetslösa föräldrar som förlorar barnomsorgsplatsen riskerar att mista sin a-kasseersättning. Den som inte har barnomsorgen ordnad står inte heller till arbetsmarknadens förfogande. I barnkommitténs slutbetänkande, "Barnets bästa i främsta rummet", slår kommittén fast att det inte överensstämmer varken med svensk lag eller med att ha generella regler om att barn till arbetslösa inte har rätt till barnomsorgsplats. Barnets bästa skall sättas främst och en individuell bedömning skall göras i varje enskilt fall. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att även barn till arbetslösa bör erbjudas plats i barnomsorgen.
mot · GL02Ub270 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt marknadsekonomiska teorier är det konsumenterna som genom sin efterfrågan styr utbudet av varor och tjänster. Konsumenter som har tillgång till pålitlig och tillräcklig information om produkterna kan jämföra pris och kvalitet och göra kloka val. Produkter som konsumenter inte efterfrågar försvinner från marknaden och endast det vi vill ha kommer att produceras. Kunniga, medvetna och kritiska konsumenter är en viktig del av marknadsekonomin. I den marknadsekonomiska verkligheten finns det dock många hinder för marknadens utveckling enligt teorierna. Reklamen har en viktig roll när det gäller att informera konsumenter om produkters egenskaper, pris och kvalitet. Tillgänglighet spelar till exempel ofta mer på känslor än på fakta. Framgången för en produkt beror mer på reklamkontots storlek än på varans egenskaper. Det räcker inte med information genom bra märkning och bra reklam. För att kunna använda informationen måste konsumenter ha kunskaper om konsumenträtt och konsumentskydd men också ha kunskaper om konsumtionens inverkan på hälsan, miljön och hushållsekonomin. Som exempel kan man ta det ökande kostmedvetandet och förväntningar på att konsumenter ska ha ett större ansvar för sina kostvanor och äta hälsosamt. har det praktiska kunnandet minskat, t.ex. när det gäller livsmedelshygien. Skolan prioriterar inte vardagskunskaperna tillräckligt. Undersökningar som har gjort visar att ungdomar i både grundskola och gymnasieskola har dåliga kunskaper såväl om livsmedelsfrågor och hushållsekonomi som om konsumentens rättigheter och skyldigheter. Konsumentkunskapen bör ingå i konsumentkunskap och i hemkunskapen. I hemkunskapen finns det dessutom goda möjligheter att förena teori och praktik. Ungdomar behöver få mer konsumentkunskap i skolan för att kunna klara sig bättre i vardagslivet. Också vuxna som redan slutat skolan saknar den kunskap som behövs för att använda sina pengar och sin tid på bästa sätt. Många människor är onödigt fattiga på grund av okunskap. generationers kunskap om hushållning med resurser är förlorad för många som samhället blir alltmer komplicerat och kräver nya kunskaper. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skolan skall åläggas att lägga en bra grund till ungdomarnas vuxenliv genom en ökad utbildning i konsumentkunskap, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att de som redan slutat skolan bör ges möjlighet att genom studieförbund, organisationer och vuxenutbildning få ett kunskapslyft när det gäller lättlagad, god och billig mathushållning med egna, samhällets och naturens resurser samt när det gäller konsumenternas rättigheter för att kunna orientera sig på marknaden, se samband och göra medvetna konsumtionsval.
mot · GL02Ub272 · 1997-10-06 00:00:00 — Sponsrade läromedel och reklam i skolan I takt med att skolan får allt mindre resurser växer marknaden för sponsrade läromedel. Flera hundratusen högstadie- och gymnasieelever får sina böcker finansierade via sponsring från företag. Det finns en risk att det uppstår ett ekonomiskt beroende om sponsrade läromedel breder ut sig i skolorna i samma takt som . Sponsringen riskerar att bli en förevändning för kommunerna med dagens dåliga budget att dra ner anslagen till läromedel ännu mer så att mängden sponsrade läromedel ökar. Det finns en risk att kommunerna och skolorna hamnar i ett beroendeförhållande eller passar på möjligheten att spara in på de knappa resurserna skolorna har. Jag anser att det utgör ett hot mot elevernas behov av allsidiga läromedel. Ett exempel på en sponsrad lärobok är , som ges ut av , ett företag som specialiserat sig på sponsrade läromedel. riktar sig till högstadie- och gymnasiestuderande och består av 121 sidor redaktionell text samt 53 sidor reklam. Ska framtidens läromedel bli en reklamplats för olika intressen? Jag anser att läromedel ska ge eleverna en allsidig och bred utbildning utan reklam från olika särintressen. Regeringen anser liksom de gröna att vi ska förbjuda TV-reklam riktad till barn. Naturligtvis ska vi även kunna erbjuda våra barn och ungdomar en skolmiljö fri från reklam. Utbildningsministern har i ett svar på en skriftlig fråga angett att det inte finns någon statistik som visar på omfattningen av sponsrade läromedel. Jag finner det oroväckande att man från regeringens sida inte har uppmärksamma den stora ökningen av sponsrade läromedel och försökt följa utvecklingen genom att bla verkat för att statistik på detta område har tagits fram. Jag anser att sponsrade läromedel kan förekomma som komplement, men inte ersätta de vanliga läromedlen. Skolorna har alldeles för knappa resurser, vilket utgör grundproblemet. Men jag anser att regeringen ska följa utvecklingen av sponsrade läromedel och vidta åtgärder för att minska mängden sponsrade läromedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en reklamfri skolmiljö, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall följa utvecklingen av sponsrade läromedel, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall vidta åtgärder för att minska mängden sponsrade läromedel.
mot · GL02Ub273 · 1997-10-06 00:00:00 — Det är en grundläggande demokratisk rättighet för en elev att kunna känna sig trygg i skolan och slippa bli utsatt för övergrepp och förnedrande behandling. Ingen elev skall vara rädd för att gå till skolan på grund av mobbning och ingen förälder skall behöva oroa sig för att hans eller hennes barn skall utsättas för något sådant. Ändå är det så att mobboffren är en stor och av många skolor försummad elevgrupp, som genomlever sin skoltid med ständig ångest, otrygghet och dålig självkänsla. Rapporter från såväl som visar att problemet är stort och att hittillsvarande rekommendationer och regler inte är tillräckliga. har tidigare som enda parti krävt lagstiftning i frågan. Regeringen har lagt ett förslag om skärpningar och förtydliganden av skollagen som stöd för det lokala arbetet mot mobbning. Detta är utmärkt och skall följas upp med regler och anvisningar i läroplaner m m. I detta arbete skall kraven på program och ansvarsfördelning för programmens genomförande och tillsyn tydliggöras. föreslår att ett fullständigt program för hantering av mobbningsproblemet skall finnas vid varje skola och att ansvaret för att detta finns och följs skall ligga på skolans rektor. Det skall också framgå att det åligger kommunen att genom utvärderingar i samverkan med skolorna övervaka att skolorna inom kommunen verkligen följer lagen. bör särskilt uppmärksammas på att införandet i skollagen och läroplanerna också innebär att har det övergripande tillsynsansvaret och skyldighet att ingripa när lagens och läroplanens intentioner ej följs. Frågor kring mobbning skall ingå som en del i skolans viktiga uppgift att ge eleverna en demokratisk grundsyn, som bygger på respekt och förståelse för medmänniskor, tolerans och solidaritet. Detta har direkta konsekvenser för val av åtgärdsprogram (en fråga som aktualiserats genom att det förekommit fall där metoder använts som strider mot demokratiska grundprinciper). Ett program mot mobbning måste innehålla klara regler för hur man aktivt skall kontrollera om mobbning förekommer samt regler för hur mobbning förebyggs genom att frågan uppmärksammas och återkommande diskuteras, såväl inom skolan med eleverna som med föräldrar och personal. Elever, föräldrar, personal och skolledning skall engageras aktivt i arbetet med att förebygga, upptäcka och åtgärda mobbning. Hur mobbningsoffer och mobbare skall behandlas skall klart anges liksom beredskapen att följa upp ett ärende . Mobbning är en för alla på skolan, inklusive föräldrar, gemensam angelägenhet. Detta bör också vara vägledande för valet av åtgärdsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av riktlinjer för det fortsatta arbetet för att stävja mobbning.
mot · GL02Ub274 · 1997-10-06 00:00:00 — I dagens samhälle talas det mycket om förebyggande insatser, men tyvärr är det inte så att de till alla delar prioriteras. Många måsten står för nära och vem tänker på barns och ungdomars förhållningssätt gentemot varandra när mobbning, utslagning, ensamhet och isolering är mer eller mindre vardag? Att kunna dansa, åtminstone de grundläggande stegen, ger en trygghet när man ska umgås utanför skolan, när tryggheten kanske inte längre finns i den egna bekantskapskretsen. Allt för många ungdomar gömmer sig bakom en öl eller fler för man är rädd för att hålla i någon, att inte kunna, rädd för att göra bort sig, känner sig osäker etc. finns inte med som ämne i skolans schema. Däremot ingår det som en del av den kursplan som gäller för idrott och hälsa. finns dock ingen som helst uppföljning på att eleverna verkligen ges möjlighet att åtminstone lära sig de grundläggande stegen i våra vanligaste sällskapsdanser. Att mer fokusera dansen i t ex mellan- och högstadiet kan vara ett sätt att förebygga osäkerhet som i många fall leder till social utslagning. Det behöver inte kosta något, är så enkelt att det nästan är löjligt men kan få en oerhört stor, positiv effekt i umgänget och vuxenlivet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att följa upp skolans ansvar för att eleverna verkligen får lära sig dansa.
mot · GL02Ub275 · 1997-10-06 00:00:00 — Det har funnits en allmän uppslutning i kring vikten av att ha ett gott företagsklimat och goda förutsättningar för uppfinnare att utveckla nya produkter. Det finns många människor som skulle vilja pröva möjligheten att utveckla egna idéer till bärkraftiga produkter. En del lyckas, men alltför många goda idéer rinner ut i sanden i brist på stöd och kunskap om hur en idé kan utvecklas till produkt. På uppfinnarskolan Idéum bedrivs en uppfinnarutbildning som har gett mycket goda resultat. Yrkesaktiva med goda idéer har med hjälp av stipendier och egna insatser kunnat genomgå 15 veckors utbildning för att med sakkunnig hjälp kunna få nya perspektiv och utvecklingsidéer. En mängd produkter som finns på marknaden har utvecklats genom dessa kurser och en mycket stor del av deltagarna vittnar om vilket stöd utbildningen inneburit. Under har snart 400 deltagare genomgått utbildningen och över 300 projekt har presenterats. Släcksystem för flygplatser, vapenlås, husgrundsventilation, drivaggregat för rullstolar listan på nya idéer som i många fall är bärkraftiga produkter kan göras lång. Och intresset att delta i utbildningarna har varit senast nu 50 sökande på 15 platser. Detta trots att finansieringen ofta får göras med egna semesterdagar eller sparade pengar. Det finns emellertid ett stort problem: utbildningen har ständigt under dessa år fallit mellan stolarna. Det är ingen gymnasieutbildning, ingen högskoleutbildning, ingen kvalificerad yrkesutbildning mm och har därför inte kunnat finna någon stadigvarande finansiering. Eldsjälar som driver utbildningen gör förvisso ett mycket bra arbete, men den ständiga jakten på finansering via , , landsting, projektpengar från departement eller liknande tar på krafterna. Alla försök till att finna en långsiktig finansiering brukar oftast resultera i råd att omforma utbildningen så att den passar in i dagens resurstilldelningssystem. Med andra ord gör om den till en högskoleutbildning eller förläng den till en kvalificerad yrkesutbildning. Frågan infinner sig då onekligen: varför ska ett framgångsrikt koncept behöva anpassas och kanske försämras för att få en stadigvarande finansiering? Borde det inte ligga i statsmakternas intresse att istället ta vara på och utveckla uppfinnarutbildningens särart? För det är onekligen en speciell form av utbildning och målgruppen klart svårdefinierad: yrkesverksamma människor, ofta utan längre formella utbildningsmeriter, men med dokumenterat god förmåga till kreativt tänkande. Regeringen borde få i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utveckla uppfinnarutbildningarna i och finna en struktur som passar dem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna för att utveckla uppfinnarutbildningen.
mot · GL02Ub276 · 1997-10-06 00:00:00 — Det livslånga lärandet är en nödvändighet för att pressa tillbaka arbetslösheten och bibehålla en full sysselsättning på framtidens arbetsmarknad. Grunden läggs i skolan. Läraryrket utvecklas och stärks. Användningen av informationsteknik i utbildningen kommer att främjas. Folkbildningens unika möjligheter att öka alla samhällsgruppers deltagande i det livslånga lärandet och i det fria och frivilliga bildningsarbetet skall tas till vara. Den största utbildningssatsningen fortsätter. är avsett för den grupp vuxna som har störst behov av utbildning och som fått minst av dessa samhällets insatser. Funktionshindrade är klart överrepresenterade i den här målgruppen. Det rör personer med dyslexi, psykiska och fysiska hinder, nedsatt hörsel och syn, invaliditet och arbetsskador. I denna grupp finns fler långtidsarbetslösa än genomsnittet. Många funktionshindrade kommer att få svårt att få del av statens stora utbildningssatsning . Ett av skälen är att funktionshindrade ofta behöver mer resurser, både i form av lärarkapacitet, förståelse och tid, utrustning och tekniska hjälpmedel. En omfattande studie visade att bara drygt varannan person med funktionshinder har arbete, att jämföra med nära tre av fyra av hela befolkningen. Arbetslösheten har drabbat funktionshindrade mer än andra. Många har förtidspensionerats eller slagits ut. Erfarenheterna visar också att många redan i grund- och gymnasieskola gått miste om de kunskaper som behövs för fortsatta studier i tillräcklig utsträckning. finns instrument för att öka sysselsättningen för personer med något handikapp, t.ex. lönebidrag och . Ytterligare en åtgärd vore att ytterligare utveckla . De grupper funktionshindrade, som har störst behov av utbildning och som fått minst av insatserna, bör få en större del av denna massiva utbildningssatsning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om och de funktionshindrade.