mot · GL02Jo23 · 1997-12-15 00:00:00 — med anledning av förs. 1997/98:RR2 revisorers förslag angående Miljövårdsarbetet och försurningen revisorer har i det aktuella förslaget redovisat etti huvudsak mycket gediget arbete som sätter fingret på deväsentliga problemen med dagens miljövårdsarbete för attmotverka försurning. Invändningar mot förslaget kan främstriktas mot de i flera fall otillräckliga åtgärder somrevisorerna förespråkar för att avhjälpa problemen.Försurningsproblemen härrörde förr framför allt från utsläpp av svavel.Dagens försurande utsläpp härrör istället från den allt mer omfattandetrafiken, såväl persontrafik som transporter av varor. Den svenska berg-grunden med sur granit gör att problemen blir mycket mer omfattande här äni länder med mer basiska bergarter. Åtgärder blir därför nödvändigare här änpå många andra håll.Försurning kontra kortsiktig ekonomiRevisorerna konstaterar i sina slutsatser att arbetet med ettmiljöproblem av försurningens karaktär är behäftat med flerasvårigheter som beror på att frågan är sektorsövergripande. Isektorerna får miljöhänsynen närmast karaktär avtillkommande restriktion i de avvägningar som görs mellanolika intressen. Revisorernas granskning visar att dennarestriktion i många fall inte tas på allvar. villunderstryka revisorernas kritik på denna punkt.Revisorerna föreslår flera åtgärder för att motverka miljöintressetsunderordnade ställning. Dessa åtgärder har alla det gemensamt att de handlarom att förtydliga målformuleringar, klargöra roller och på annat sätt reda utoklarheter. Det är viktigt att mål, roller, ansvarsfördelning m.m. reds ut, mennöjer man sig med enbart detta kringgår man själva kärnfrågan: Miljö-intresset står emot olika ekonomiska intressen också i försurningsfrågan. Isektorernas avvägningar har miljöintresset regelmässigt getts underordnadprioritet, det tas inte på allvar. Detta beror till någon del på oklarheter, men ikärnan handlar det om en genuin intressekonflikt mellan diametraltmotstående intressen, kortsiktig ekonomi mot miljö (försurning). För attskapa en annan balans än dagens i avvägningen mellan ekonomi ochförsurning finns ingen annan lösning än att förändra de styrmedel som styravvägningen. Det är i denna del som revisorernas förslag brister och somMiljöpartiet i det följande föreslår väsentliga kompletteringar.Skatteväxling mot försurningenI revisorernas slutsatser pekar man på att det fortsatta arbetetmed att minska sura utsläpp medför nya utmaningar. Från atttidigare ha fokuserat arbetet kring stora punktutsläpp, behövsnu åtgärder som riktar sig till de många, små och spridda mereller mindre diffusa och även rörliga utsläppen. Mankonstaterar att det nu ställs krav på strukturella förändringar.Även på denna punkt är det tunt med verksamma förslag i revisorernasförslag. Man avfärdar de ekonomiska styrmedlen, speciellt en skatteväxling,med hänvisning till internationell konkurrens och baserar detta bl.a. på enmärklig samhällsekonomisk analys. Revisorerna bidrar i övrigt med ett någotudda förslag om att SLU skall undersöka skatteväxling för jordbruket.Miljöpartiet menar att en grön skatteväxling är en förutsättning för att påbredden skapa förutsättningar för att lösa de små, diffusa försurande utsläpp-ens problem. Merparten av dessa är nämligen relaterade till energianvänd-ning i en eller annan form, och följaktligen är energibeskattningen ett utom-ordentligt viktigt styrmedel för att komma tillrätta med detta.En grön skatteväxling innebär förenklat att höjda energiskatter, råvaru- ochutsläppsskatter växlas mot sänkt skatt på arbete. Skatteväxlingen är ettmycket viktigt styrmedel för att få till stånd en genomgripande och långsiktigomvandling av samhället mot ett ekologiskt hållbart kretsloppssamhälle. Föratt detta skall kunna ske på effektivast möjliga sätt behöver samhälletsaktörer, företag och hushåll, klara långsiktiga politiska beslut som angerfärdriktningen. bör därför redan nu fatta bindande beslut omskatteväxling och därutöver fatta principbeslut om enfortsatt skatteväxling fram till år 2010.Inom ramen för det totala skatteuttaget måste en skatteväxling ske medlägre skatter på arbete och högre på energi, utsläpp och råvaruförbrukning.Skatteväxlingen bör omfatta ca och ca100 miljarder . Inom den ramen kan skatten på arbete (arbets-givaravgifter, egenavgifter och i viss mån inkomstskatten) sänkas med nära12 procentenheter.Mer om detta, inte minst om skatteväxling kontra internationell konkur-rens, står att läsa i vår skattemotion, 1997/98:Sk401.Tillsyn enligt miljöskyddslagenRevisorerna har uppdagat mycket allvarliga brister ilänsstyrelsernas tillsyn av tillståndspliktiga anläggningarenligt miljöskyddslagen. Kritiken är av den arten att denpåkallar omedelbara och kraftfulla åtgärder från regeringenssida för att möjligt komma till rätta med problemen.Miljöpartiet instämmer i revisorernas kritik och förslagen tillåtgärder. Vidare anser vi det vara märkligt att den avrevisorerna efterfrågade granskningen avtillsynens innebörd och tillämpning fortfarande interedovisats för riksdagen.I en rapport från som svar på ett regeringsuppdrag omprövningspliktiga miljöfarliga verksamheter redovisas ett förslag som välnärmast är att betrakta som ett katastrofscenario i fråga om länsstyrelsernastillsyn av tillståndspliktiga verksamheter och därmed även för arbetet motförsurningen. Förslaget innebär nämligen bl.a. att länsstyrelsernas arbets-belastning ökar avsevärt efter ett nettotillskott av tillståndspliktigaverksamheter för dem att pröva. Många mer omfattande verksamheter somi dag prövas av förs över på läns-styrelserna. förutsätter att regeringen inte lägger detta förslagtillgrund för beslut om den framtida prövningen av miljöfarliga verksamheter.Miljöbalken - ett verktyg motförsurningDet händer emellertid en del på styrmedelsområdet som kange arbetet mot försurningen en skjuts framåt. Somrevisorerna påpekar innehåller förslaget till miljöbalk vissaförbättringar som kommer att bidra till att stärkaarbetet mot försurningen.Det gäller för det första skärpta regler för miljökonsekvens-beskrivningarnas (MKB:s) tillämpning och innehåll. Det blir med den nya,betydligt utförligare regleringen av tillämpning och inte minst innehåll iMKB svårare att "fuska över" miljöhänsyn i bl.a. exploateringsföretag. Dettakommer att vara ett viktigt instrument i det fortsatta arbetet med att motverkaförsurningen. instämmer också i revisorernas påpekande att detär viktigt att effekterna av den nya regleringen följs upp, inte minst på såsättatt MKB:s betydelse för att motverka försurningen tydliggörs. Skulle ensådan utvärdering visa på ytterligare brister i förfarande med MKB, är vivilliga att medverka till motåtgärder för att få MKB-instrumentet att fungerapå avsett vis.Miljöbalken bidrar också med ett helt nytt instrument i arbetet motförsurning: miljökvalitetsnormer. Revisorernas rapport och förslag behandlarinte detta. Med miljökvalitetsnormer i den föreslagna gesregeringen möjlighet att införa miljökvalitetsnormer för en region eller förhela landet. Miljökvalitetsnormer kan ta sikte på just det som är nödvändigtför att stoppa fortsatt försurning - att begränsa halter av förorenande gaser iluften. Normerna kan också uttryckas som förekomst av organism i vatten,till exempel insektslarver som är ypperliga indikatorer på miljötillståndet vadbeträffar försurning. Regeringen måste i samband med att miljökvalitetsnormföreskrivs, också föreskriva om skyldighet att utföra mätningar för attkontrollera att uppfylls. Detta innebär att kommunerna i praktikenkommer att ha information om hur efterlevs. När en fastslagenmiljökvalitetsnorm överskridits eller riskerar att överskridas skall ettåtgärdsprogram upprättas för att säkerställa ett miljövårdarbete som går iriktning mot att miljökvalitetsnormen nås . Det kaninnebära omprövning av olika miljörelaterade tillstånd som berör området ifråga, att nya tillstånd inte ges, att tillsynen skärps och att planeringen sker såatt kan hållas m.m. Rätt använt kan miljökvalitetsnormer bli ettmycket verksamt verktyg i arbetet mot försurningen.FörsurningsforskningenI slutsatserna i förslaget uppmärksammar revisorernaförsurningsforskningens allvarliga situation. De förändringarsom nu genomförs i fråga om miljöforskningen, enöverföring av ansvaret från till Stiftelsenför miljöstrategisk forskning (MISTRA), utgör ett hot motförsurningsforskningen, inte minst i fråga ommarkförsurningen.Miljöpartiet har tidigare uppmärksammat denna problematik i motion1997/98:Jo715. Vi har också i vårt budgetförslag avsatt medel för attmotverka problemen. Vi instämmer i revisorernas uppmaning till regeringenatt slå vakt om forskning och forskningskompetens som rör försurnings-situationen.KalkningsverksamhetenAnslaget till kalkning har sjunkit stadigt under de senasteåren. har regeringen satt ner foten och bestämt att nivånskall ligga på framöver. Eftersomutgiftsprognosen är nästan (man har reserver) är även detta en minskning mot tidigare.Enligt vår bedömning är en förlåg nivå för att skapa ekologisk hållbarhet och säkra denbiologiska mångfalden.Kalkningen är ett effektivt och nödvändigt medel för att skydda mångadjur och växter, som är känsliga för låga pH-värden. Minskar kalkningenriskerar många arter som ArtDatabanken i fört upp på sin lista överhotade arter att försvinna.Miljöpartiet de gröna anser att kalkningsverksamheten måste fortsätta ochutvidgas. Det är inte heller möjligt med den nivå man nu valt. Vi anser attverksamheten måste utökas och att fler sjöar och vattendrag skall kalkas änidag. kalkas av de sjöar som skulle behöva kalkas. Så längeförsurningen är en realitet och hotar många arter för vilka antalet biotoperhela tiden minskar måste kalkningen fortsätta och utökas. Detta bör gesregeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försurning kontra kortsiktig ekonomi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatteväxling mot försurningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsyn enligt miljöskyddslagen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försurningsforskningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalkningsverksamheten.