ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sf274 · 1997-10-06 00:00:00 — har en rad förslag framförts med syfte att göra det möjligt för allt fler hushåll att köpa privata tjänster, senast i betänkande SOU 1997:17 Skatter, tjänster och sysselsättning. Bl.a. föreslår utredningen att arbetsgivaravgifter och egenavgifter för egenföretagare avskaffas i tjänstebranscher som kan anses utgöra substitut till hemarbete och svart arbete. Vi ställer oss positiva till eventuella regeländringar som leder till ökat utbud och ökad efterfrågan på privata tjänster riktade till hushållen. Men för att öka valfriheten och mångfalden i utbudet bör regeringens översyn också omfatta ytterligare två alternativ. För det första utgår vi från att eventuella regeländringar inte enbart omfattar privata företag, utan också de som väljer att organisera produktionen i kooperativ form. För det andra bör regelöversynen också omfatta den organisationsform där ideella föreningar både svarar för utbudet och efterfrågan av tjänster, t.ex. frivilligorganisationer som själva ordnar barnomsorg, tar över fritidsgårdar, svarar för äldreomsorg eller organiserar sig för att delta i verksamhet i övrigt. Förutsättningarna borde förbättras för hushåll som väljer att själva organisera sig antingen som ekonomisk förening eller annan associationsform för att gemensamt ordna städhjälp, fönsterputsning, trädgårdsskötsel, småreparationer eller andra hushållstjänster. har en rik folkrörelsetradition där folk är vana vid att gå samman och ta saken i egna händer. Majoriteten av invånarna tillhör också en förening av något slag. redovisade 1993 en rad exempel på hur man, främst utanför storstäderna, gått samman och ordnat barnomsorg, skolverksamhet, äldreomsorg, byggt badanläggningar, byggt bostadshus, medverkar i den kommunala planeringen, ordnat kulturaktivitet, startat lanthandel, medverkat i vägbyggen etc. Den amerikanske forskaren resultat av en omfattande studie av den regionala utvecklingen i (Den fungerande demokratin medborgarandans rötter i , ) visar att graden av frivilligorganisationer (det civila samhället) är av avgörande betydelse för den demokratiska, men också för den ekonomiska utvecklingen. I bör det finnas goda möjligheter för ökad ekonomisk stimulans genom fler frivilliga organisationer. Men förutsättningen är att dessa ges ekonomiska och administrativa möjligheter att verka. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en regelöversyn i syfte att underlätta tjänsteproduktion i hushållssektorn inom ramen för olika organisationsformer.
mot · GL02Sf275 · 1997-10-06 00:00:00 — Trafiken, i synnerhet vägtrafiken, åsamkar samhället stora kostnader och motiverar höga skatter på i första hand drivmedel. Principen att den som förorsakar en kostnad också ska vara betalningsansvarig bör tillämpas. Det går emellertid att visa att vägtrafiken i många fall inte alls betalar sina fulla samhällskostnader. En stor del av trafikens samhällskostnader beror på trafikolyckorna. De kostar i första hand i form av mänskligt lidande, men också i form av vård, sjukförsäkring, reparationer, polis, räddningstjänst, trafikstörningar m.m. De medborgare som väljer att inte ha bil, utan istället tar buss, cykel, tåg eller promenerar får i dagens läge vara med och bekosta sjukförsäkringens vårdkostnader. Om kostnader på sjukförsäkringen som orsakas av trafikolyckor skulle kunna belasta trafikförsäkringen istället skulle de som orsakar kostnaderna i högre grad komma att betala dem. Det skulle avlasta sjukförsäkringen uppskattningsvis 45 miljarder . Arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen kan då minskas i samma grad. Premien för trafikförsäkringen behöver fördubblas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till överföring av trafikolyckornas sjukförsäkringskostnader till trafikförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sf276 · 1997-10-06 00:00:00 — Försäkringskassorna har, enligt JO, fått ökade anmälningar. Detta att jämföra med andra myndigheter som fått en ökning av anmälningar med . Anmälningar mot försäkringskassorna föranleder också oftare kritik från JO, jämfört med anmälningar i övriga ärenden. En stor del av dessa anmälningar torde bero på den allt hårdare arbetsbelastning som kassornas personal fått . Försäkringskassorna har liksom andra myndigheter haft ett sparkrav på /96, 1997 och 1998. Vid utgången av kommer försäkringskassorna att ha sparat . Detta som det genomförts cirka 340 lagändringar som krävt personalutbildningar och medfört stora störningar i handläggningen. På grund av dessa lagändringar har dessutom en stor del av arbetstiden gått åt till att förklara nya regler för medborgarna. har det genomförts olika projekt inom socialförsäkringen. Alla dessa projekt visar entydigt att de samhällsekonomiska intäkterna vida överskrider kostnaderna i projekten. Detta torde bero på att kostnaderna till största delen är löner och intäkterna är minskade utbetalningar av olika ersättningsslag inom socialförsäkringen. Försäkringskassornas administrationskostnad är av de miljoner som utbetalas i form av sjukpenning, föräldrapenning, bidrag och pensioner. Både för den enskilde och för statens skull är det viktigt att vår Allmänna försäkring behåller sin legitimitet hos befolkningen. Ett system som bygger på skälighets- och inkomstprövning förutsätter kontroller för att bli trovärdigt. En annan viktig del i kassornas arbete är att rehabilitera människor tillbaka till arbetslivet. Tidiga insatser ökar möjligheten för en lyckad rehabilitering. Med en allt hårdare arbetsbelastning hos personalen kommer rehabilitering att komma i andra hand. De självprioriterande arbetsuppgifterna som utbetalningar av bidrag och service till allmänheten kommer i första hand. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att noga följa utvecklingen när det gäller försäkringskassornas arbetssituation.
mot · GL02Sf280 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbetsskadebegreppet är en viktig fråga ur jämställdhetssynpunkt. Traditionellt har arbetsskador i definierats utifrån en manlig arbetsmiljö, med arbetsolycksfall och olika slags förgiftningsskador som typexempel på vad som menas med arbetsskador och vad som berättigar till ersättning för arbetsskada. Denna definition av arbetsskadebegreppet har uppmuntrat forskning, kunskapsspridning och ett aktivt arbete kring den fysiska arbetsmiljön. Här ligger långt framme. gavs arbetsskadebegreppet en vidare tillämpning. innefattades också belastningsskador, som ofta drabbar kvinnor med tunga och upprepade arbetsrörelser, i exempelvis vården, detaljhandeln och i industriellt tempoarbete av olika slag. Det utvecklade arbetsskadebegreppet innebar också att statistik och forskning på området snabbt utvecklades. är det dock betydligt svårare att få ersättning för arbetsskada. Regeln är att en faktor med hög grad av sannolikhet skall ha givit upphov till den försäkrades skada för att denna skall bli ersättningsberättigad. I praktiken innebär den nya regeln att det blivit betydligt svårare att få ersättning för arbetssjukdomar, exempelvis belastningsskador, som framför allt drabbar kvinnor. Antalet godkända arbetsskador har efter regeländringen minskat . Ändringarna i beviskraven för rätt till arbetsskada gjordes för att komma till rätta med den snabba utgiftsökningen för arbetsskador. Kostnaderna har också snabbt minskat. Det nya arbetsskadebegreppet blev dock för snävt definierat och fick en rad negativa konsekvenser. Många män och kvinnor går med arbetsskador som är handikappande ofta med kroniska smärttillstånd utan att vara berättigade till ersättning för arbetsskada. Det förebyggande och rehabiliterande arbetet sätts på undantag när sambandet mellan arbetssjukdomar och arbetsmiljö inte längre erkänns. Den som blir friskskriven efter en längre tids sjukdom kan inte komma tillbaka till samma arbetsplats när arbetsgivaren inte vidtar åtgärder för att anpassa arbetsplatsen. En tydlig negativ aspekt av det alltför snäva arbetsskadebegreppet är att statistik, forskning och kunskapsspridning kring arbetssjukdomar hämmas. Det saknas helt enkelt underlag för en mer kvalificerad forskning när arbetssjukdomarna inte längre anmäls och registreras. Detta gör det i sin tur svårare för den enskilde att hävda hög grad av sannolikhet för arbetsskada. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över arbetsskadebegreppet. Den utredningen måste få som tilläggsdirektiv att se över hur belastningsskador och andra arbetssjukdomar i ökad utsträckning kan omfattas av arbetsskadeförsäkringen på så sätt att beviskraven inte utesluter arbetssjukdomar i den utsträckning som skett rehabilitering och förebyggande arbete kring arbetssjukdomar uppmuntras statistik, forskning och kunskapsspridning kring arbetssjukdomar säkerställs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av arbetsskadebegreppet.
mot · GL02Sf281 · 1997-10-06 00:00:00 — Allt fler undersökningar visar hur viktigt det är för barnet med nära kontakt med sina föräldrar i synnerhet . Undersökningar visar också att pappor som delat ansvaret när barnet är litet mer sällan släpper ansvaret för barnet när det växer upp. En av de punkter i konventionen om Barnets Rätt är just barnets rätt till båda sina föräldrar. Trots olika reformer om föräldraförsäkring, kvoterad föräldraförsäkring, kontaktdagar för barn , nu avskaffade, visar det sig att endast ett fåtal pappor utnyttjat de olika förmånerna. Det finns naturligtvis inga enkla lösningar på vägen till ett samhälle där barn självklart anses ha två föräldrar som delar ansvaret lika, oavsett om föräldrarna bor tillsammans eller ej. Förändringsarbetet måste ske på flera plan . Med tanke på den utomordentligt allvarliga arbetsmarknadssituation vi befinner oss i nu vill jag föreslå ett försök med utökad föräldraförsäkring till . Det skulle kunna vara ett verksamt sätt till attitydförändring för barnets bästa. Försäkringen ska självklart kvoteras mellan båda föräldrarna och försöksperiodens längd kunde vara . Förslaget torde inte bara öka viljan till att föda barn och ge barnet bättre förutsättningar till nära kontakt med båda sina föräldrar, utan dessutom ge fler möjlighet att komma in på arbetsmarknaden eftersom fler vikarier får anställas. Finansiering kan ske genom att arbetslöshetspengar styrs över till föräldraförsäkringen. Unga kvinnor, som har extra svårt att komma in på den kärva och hårda arbetsmarknaden med tanke på att de kan diskrimineras för att de kan föda barn, blir dessutom jämställda med detta förslag. Förslaget får ju till konsekvens att även pappor blir med barn!!! Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen i vårpropositionen återkommer med ett förslag till hur föräldraförsäkringen kan byggas ut till och kvoteras mellan båda föräldrarna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att försöket bör finansieras med medel från .
mot · GL02Sf282 · 1997-10-06 00:00:00 — Kontaktdagar för föräldrar i förskolan och skolan Fram hade föräldrar rätt till tillfällig föräldrapenning för att besöka sina barns förskolor och skolor (s k kontaktdagar) per barn och år. Att denna rätt inte längre finns innebär en försämring av möjligheterna till kontakter mellan föräldrar och förskola/skola. Det är många föräldrar som vid invänjning av barn på daghem eller vid byte av daghem saknar denna möjlighet. Inom skolan är föräldrarna tyvärr en ofta försummad resurs. Kontaktdagarna var en möjlighet till förbättrat samarbete mellan hem och skola. Rätten till kontaktdagar med föräldrapenning bör återinföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande av kontaktdagar med rätt till föräldrapenning.
mot · GL02Sf283 · 1997-10-06 00:00:00 — Ökad rehabilitering av reumatiker Ca en miljon svenskar lider av reumatisk sjukdom. Det är därmed en av våra största folksjukdomar. Samhällets kostnader för reumatiska sjukdomar har av medicinsk teknologi vid beräknats till . Samhällets kostnader för aktiva vårdinsatser som sjukvård, rehabilitering och mediciner står för en mindre del av de totala kostnaderna, ca . De passiva kostnaderna, d.v.s. sjukskrivning och förtidspension, tillåts kosta . Kostnaderna fördelar sig enligt följande: har två egna sjukhus som är specialiserade på att rehabilitera reumatiker, men där beläggningen är så låg att det finns risk för nedläggning. Sjukvården bör använda dessa sjukhus för rehabilitering av reumatiker i större omfattning än . Med en bättre samordning mellan sjukförsäkringen och sjukvården (reumatikersjukhusen) skulle samhället spara miljardbelopp och kunna öka sjukvårdsinsatserna. En ökad satsning på rehabilitering av reumatiker minskar samhällets kostnader och mänskligt lidande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning mellan sjukförsäkringen och reumatikervården.
mot · GL02Sf284 · 1997-10-06 00:00:00 — beslutade om förändringar i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring. Olyckligtvis innebar beslutet försämringar som gör att ett fåtal nyttjar denna reform. Dessutom föreslås delpensionen bli avvecklad i samband med att det reformerade pensionssystemet införs. Detta anser jag är olyckligt eftersom jag har mött många människor som gärna skulle välja denna reform som innebär en mild övergång från arbetslivet. är det en viktig arbetsmarknadsåtgärd som ger utrymme åt yngre på arbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att möjlighet till delpension bör ges utrymme i det reformerade pensionssystemet.
mot · GL02Sf285 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen föreslår enligt propositionen nedsättning av arbetsgivaravgifterna från med eller på avgiftsunderlaget. Flera bolag som ingår i en koncern räknas som en arbetsgivare. Vi kan konstatera att en nedsättning kan få vissa snedvridande effekter beroende på hur verksamheten organiserats bl.a. inom detaljhandeln. I det senare fallet är det fråga om en befintlig organisation och inte något som tillkommit för att eventuellt uppnå fördelar utifrån förslaget om nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Inom detaljhandeln råder speciella förhållanden som resulterar i att det mer är de enskilda butikerna som svarar för någon form av samverkan mellan butikerna. En helt avgörande konkurrensfaktor för detaljhandeln är kostnadsbilden för varje försäljningsenhet. Om kostnaderna för en försäljningsenhet, där allt i övrigt är lika, är högre än för en annan uppstår en konkurrenssituation i obalans. Om obalansen är självförvållad, exempelvis orsakad av kostnadsineffektivitet, får företaget med den ofördelaktiga kostnadsbilden försöka rätta till skevheten eller lägga ner verksamheten. Är de högre kostnaderna för den ena försäljningsenheten däremot orsakade av omständigheter som ligger utanför ägarens kontroll finns det emellertid anledning att vara mera observant. Av de stora "blocken" i svensk detaljhandel har konsumentkooperationen, med av dagligvaruhandeln, av olika skäl valt att bedriva det mesta av verksamheten i ett fåtal juridiska personer. Den närmaste konkurrenten ICA, med av dagligvaruhandeln, består däremot av ett mycket stort antal juridiska personer. Ett förslag som det nu lagda om sänkning av socialavgifterna kommer därför att få helt olika effekter. Effekterna kan knappast vara avsedda av regeringen eftersom de kommer att snedvrida konkurrensen inom dagligvaruhandeln. Den föreslagna sänkningen har i den allmänna debatten om regeringens förslag ansetts vara betydelselös. För en liten butik, oavsett vilken ägare som står bakom, som arbetar i en knivskarp konkurrens kan emellertid även en liten reducering av kostnaderna innebära en lättnad. Då den ena av två konkurrerande butiker får en kostnadsfördel som beror på annat än egna åtgärder innebär det att konkurrensen snedvrids till den enas fördel på ett otillbörligt sätt. Enligt vår mening skulle problemet kunna få sin lösning genom att beloppsgränsen räknas per fast driftsställe eller arbetsställe i stället för per arbetsgivare inom detaljhandeln. Begreppet arbetsställe finns redan i annan lagstiftning. Begreppet används i bl.a. aktiebolagslagen och lagstiftning i fråga om att i förvaltningsberättelsen ange antalet anställda. Vårt förslag får, utöver att vara sysselsättningsstimulerande, anses ha reginalpolitiskt positiva effekter genom att det omfattar mindre arbetsställen även i de fall då arbetsstället ägs av ett något större företag på annan ort. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om socialavgifter.
mot · GL02Sf286 · 1997-10-06 00:00:00 — Som riksdagsledamot och företrädare har man många kontakter med människor. Vid samtal tas ofta frågor upp om försäkringskassornas läkare. En allmän uppfattning är att försäkringsläkarens synpunkter är helt avgörande för beslutsförslaget och många känner sig kränkta och illa behandlade då, som de säger, en läkare som inte ens har träffat den försäkrade kan avlämna yttrande tvärs emot den behandlande läkarens utlåtande. Försäkringsläkarna har ett mycket viktigt arbete och det är angeläget för försäkringskassornas handläggare att ha medicinsk expertis att rådgöra med. En försäkringsläkare är anställd som tjänsteman i och ska avge sin bedömning grundad på behandlande läkares intyg och utlåtanden. Beslutet om den försäkrades ärende fattas av handläggaren eller socialförsäkringsnämnden. Detta är emellertid dåligt känt hos allmänheten varför försäkringsläkarnas arbete och roll ofta blir ifrågasatta. Ett aktivt förtroendeskapande informationsarbete i dessa frågor är därför angeläget. Det torde vara lämpligt att får detta uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktiv information om försäkringsläkarnas arbete och roll.
mot · GL02Sf287 · 1997-10-06 00:00:00 — En renodling har gjorts i de gemensamma försäkringssystemen och arbetslinjen har fastlagts. Bedömning av långtidssjukskrivnas arbetsförmåga ska göras. De som bedöms ha en arbetsförmåga motsvarande får i fortsättningen 3/4-sjukpenning. Är man sjukskriven från en anställning kan man förhoppningsvis, men tyvärr inte alltid, återgå i arbete av sin arbetstid. Men är man arbetslös så minskas inkomsten helt enkelt då man inte kan stämpla för a-kassa eller KAS motsvarande och arbetsförmedlingen sällan erbjuder lämpligt arbete i denna omfattning. För den arbetslöse långtidssjukskrivne blir därmed renodlingen och arbetslinjen ett hot i stället för en möjlighet. Den hotbilden utgör ingen bra grogrund för ett successivt tillfrisknande. Tecken på förbättrad hälsa måste vara ett positivt steg och inte ett bakslag som det för den arbetslöse sjukskrivne faktiskt blir. Risken är stor att man varken vill eller vågar visa att hälsan förbättras. En samverkan måste ske mellan reglerna i socialförsäkringen och reglerna för a-kassa/KAS, så att arbetslinjen fungerar också i praktiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samordning av reglerna i arbetslöshets- och sjukförsäkringarna.
mot · GL02Sf288 · 1997-10-06 00:00:00 — Socialförsäkringen administreras av de allmänna försäkringskassorna och . I landet finns 24 länskassor med lokalkontor i varje kommun. Socialförsäkringen har genomgått ett stort antal regelförändringar , över 300 st. De många regeländringarna ställer stora krav på försäkringskassorna och deras personal. De minskade anslagen till de offentliga myndigheterna har även berört försäkringskassorna. Antalet anställda har minskat , och regeringens förslag till budget innebär ytterligare minskning av personalstyrkan. Arbetssituationen på kassorna är redan mycket ansträngd med ökad utbrändhet och sjukfrånvaro bland personalen som följd. En ytterligare minskning av personalstyrkan äventyrar hela socialförsäkringens trovärdighet. Om de människor som är beroende av socialförsäkringen upplever att de inte får ersättningen i rätt tid och med rätt belopp och att handläggningstiderna är för långa minskar tilltron till en allmän och generell försäkring. i har pekat på bristerna med arbetsmiljön och kräver att kassan vidtar åtgärder. På de flesta försäkringskassor är situationen densamma. Regeringen måste vidta åtgärder som gör att arbetsmiljön är acceptabel och inte skapar nya sjukfall bland dem som skall administrera socialförsäkringen. En fortsatt minskning av personalen måste undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att noga följa utvecklingen när det gäller försäkringskassornas arbetssituation.
mot · GL02Sf289 · 1997-10-06 00:00:00 — Kartläggning av och årgärder för utsatta grupper Två tidigare parlamentariska utredningar, Sjuk- och arbetsskadekommittén (S1993:07) och (A1994:01), hade som gemensam uppgift att undersöka hur en bättre samverkan kan uppnås mellan olika inblandade parter vad gäller förebyggande insatser och rehabilitering. I Sjuk- och arbetsskadekommitténs direktiv angavs som en utgångspunkt att förslagen skulle utformas så att försäkringarna ger drivkraft för aktivt förebyggande och rehabiliterande insatser. I direktiven till sas bl.a. att kommitténs förslag bör stimulera en utveckling av samarbete och samverkan i nätverk snarare än striktare gränsdragningar mellan olika offentliga organ centralt, regionalt och lokalt. I samråd mellan utredningarna utarbetades också likalydande förslag rörande samordning av rehabilitering och stöd för utsatta grupper. I proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens nivåer och administration m.m., framhöll regeringen att det finns ett stort behov av att mer effektivt utnyttja samhällets samlade resurser för att bättre kunna till-godose människors behov av olika stödåtgärder. I propositionen föreslogs vissa riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsområdet . antog regeringens förslag. I budgetpropositionen har regeringen nu lagt fram ytterligare förslag om vissa regelförändringar för att förbättra samverkan inom rehabiliteringsområdet. För att kunna leva upp till statsmaktens intentioner om ett effektivare utnyttjande av samhällets samlade resurser, behövs emellertid större kunskap om de olika grupper av individer som har behov av extra stöd för att återställa arbetsförmågan och/eller stärka konkurrensförmågan på arbetsmarknaden. Kunskap om dessa gruppers storlek, behov av insatser och de mekanismer som orsakar att de hamnar i zonen mellan försäkringskassa, arbetsförmedling/och är en nödvändig förutsättning för ett effektivt resursutnyttjande. Frågan berör i lika hög utsträckning områdena för arbetsmarknadspolitik och socialpolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en kartläggning och analys av de beskrivna utsatta grupperna samt deras behov av insatser.