mot · GL02Fi504 · 1997-10-06 00:00:00 — Den statliga revisionens uppbyggnad i återspeglar den svenska förvaltningsmodellen med en hög grad av självständighet för myndigheterna. Det finns ett behov av både en statlig revisionsmyndighet och en under ställd revisionsmyndighet eftersom och regeringen har olika roller. Det kan inte vara riktigt att det är enbart den verkställande parten som granskar sig själv. I och med att den nya budgetordningen inlemmats i arbetsordning, så upptäcker fler och fler svårigheterna att påverka budgetprocessen. Hur utvecklingen kommer att bli det vet vi ju inte, men för att kunna utvärdera införandet av nya system, som minskar makt, så krävs det väl tilltagna resurser för en revisionsmyndighet, icke partipolitiskt styrd, som tar en oberoende ställning till frågor. revisorer har i sitt Yttrande över remiss från revisionsutredning angående revisorer och PM också anfört detta. Jag tar här upp deras sammanfattande punkter för att belysa vad det handlar om: Vi anser sammanfattningsvis att den svenska förvaltningsmodellen leder till att såväl som regeringen har behov av från varandra fristående revisionsorgan med uppgift att arbeta med oberoende effektivitetsrevision revisionsorgan skall ledas av ett av valt organ som har överblick och helhetssyn det finns goda skäl för att stärka, utveckla och expandera den statliga effektivitetsrevisionen inom revisionsorgan granskningsärendena inte är likartade till sin karaktär, vilket leder till att olika ärenden kräver olika kompetenser för genomförandet kravet på ett strikt oberoende måste vägas mot risken för att politiska värderingar får genomslag oavsett vem som utför granskningen och även mot de positiva effekter som följer av synpunkter som en aktiv parlamentariker kan bidra med i ett granskningsärende. De principer för genomförandet av ett granskningsärende som revisorer tillämpar är förenliga med de rimliga krav man kan ställa på oberoende och integritet. den erfarenhet och insikt om den parlamentariska miljö och dess funktionssätt som en riksdagsledamot har är en tillgång och beroende på granskningsärendets art skall riksdagsledamöter aktivt kunna delta i revisionsverksamheten som valda revisorer. Det är viktigt att genom sina egna revisorer också markerar och har en i förhållande till regeringen självständig roll. Detta är att förstärka parlamentarismen i . bör därför redan nu besluta om fortsatt uppbyggnad av revisorer. Det är viktigt att samhällets olika roller diskuteras så att var och en agerar utifrån sitt uppdrag. har uppdraget av svenska folket och ska därmed också ha möjligheter att förändra och påverka regeringsförslagen likaväl som att komma med egna förslag. och regeringen bör därför ta initiativ till en genomgripande diskussion om resp regeringens roller. Det behövs säkerligen utbildning av både ledamöter och statsråd i regeringen för att klargöra dessa roller. Detta har också kommit fram i samband med att förvaltningspolitiska kommissionen arbetat sig genom den statliga förvaltningen. Detta bör ges talmanskonferensen och regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om fortsatt uppbyggnad av revisorer, att ger talmanskonferensen i uppdrag och sin mening regeringen till känna vad i motionen anförts om att ta initiativ till diskussion och utbildning vad gäller respektive regeringens roller kopplat till styrning av statlig förvaltning.