mot · GL02A444 · 1997-10-06 00:00:00 — Det är unikt genom att ligga geografiskt både i periferi och i centrum. ligger i periferin av men i centrum av södra och nära kärnan i och Europeiska unionen. Genom den troliga utvidgningen av Europeiska unionen hamnar i centrum av EU. Omvärlden ändras och genom den också förutsättningarna för . Vi har blivit medlemmar av EU, har demokratiserats, har återförenats och i har vi fattat beslut om att bygga en fast förbindelse över . Detta har lett till att en ny regional struktur har växt fram i . I det nya har ställning som känselspröt ut i världen stärkts. I finns närheten till de stora marknaderna såväl inom EU som i det gamla . Det skånska näringslivet har tagit steget ut på såväl den europeiska som den internationella marknaden. EU-medlemskapet innebär dock betydande möjligheter att i utveckla ett starkt och varierat näringsliv men också särskilda utmaningar för exempelvis den del av näringslivet, jordbruket och livsmedelsindustrin som tidigare genom nationella regleringar skyddats från konkurrens. Sett ur ett svenskt perspektiv är brohuvudet till kontinenten. En väl utbyggd infrastruktur, snabba och väl fungerande kommunikationer i och till kontinenten är angeläget för hela och för näringslivet över huvud taget. I finns betydande kunskaps- och forskningsresurser. största och ett av mest kompletta universitet ligger i . Genom den utbildningssatsning som gjorts kommer vi att få se stora högskolor växa fram i och i . Högskoleresurser finns även i . Denna infrastruktur på kunskapens område gör unikt och ger det förutsättningar att bli en attraktiv framtidsregion. I finns god tillgång till natur och rekreationsmöjligheter. Det gör att har stora möjligheter att erbjuda de ca en miljon människor som bor här ett gott liv, goda förutsättningar att utveckla näringslivet och att överbrygga sysselsättningsproblemen och att bidra till en positiv utveckling i hela landet. har mycket hänt när det gäller den regionala organisationen. har blivit ett län och en försöksverksamhet att föra över frågor rörande regionen från till ett direktvalt regionfullmäktige har satts i sjön. Det finns dock fortfarande frågor som kräver nationella beslut om att undanröja hinder för och stimulera en gynnsam utveckling. har en unik situation på kulturområdet. Vi har byggt upp en kulturell infrastruktur som är bland de bästa i landet. Vi har inga direkta avstånd och genom samarbete kan detta bli en mycket expansiv kulturregion. För kulturen finns inga gränser. För kulturen existerar inga nationer. Det är samma musik vi i lyssnar på som man gör i övriga . Det är samma böcker vi läser, det är samma konst vi ser, det är samma teater vi grips av. Kulturen förenar människor. Genom det geografiska läge som har, likt ett brofäste till övriga , är kulturen en viktig utvecklingsfaktor. Kulturen ger ett ansikte och har betydelse för både turism och företagslokaliseringar. Den bidrar till regionens profil genom sin mångfald, kvalitet, förnyelse och internationalism. Genom den försöksverksamhet där staten har lyft över frågor till regionen att besluta om har möjlighet att besluta om de anslag som går till regionens kulturinstitutioner. Det handlar om de resurser som fördelar till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, regionala museer och länsbibliotek. Detta kommer att leda till att regionen själv får bestämma hur och vad man vill prioritera inom institutionskulturen. I finns förutom en god infrastruktur för kulturinstitutionerna även ett mycket brett och stort fritt kulturliv. Fria teatergrupper, musiker, hembygdsföreningar, konstnärer med flera gör att blomstrar av kulturaktiviteter. Många får olika stöd från kommun, landsting och stat (i form av ). När nu får en kulturpåse vill vi påpeka att detta handlar bara om institutionerna och att försöksverksamheten inte får gå ut över dem som får annat stöd från staten. Det måste vara fullständigt klart att kulturlivet utanför institutionerna inte stängs ute från andra former av stöd. ingår också som en del i en större tillsammans med andra svenska Östersjölandskap, , norra , och de baltiska staterna. Ett växande samarbete bedrivs inom denna region. Det handlar om samarbete på det ekonomiska området, kring transport- och handelsfrågor, samarbete mellan universitet och högskolor i regionen, om gemensamma kulturprojekt och om vänortsutbyte m.m. Genom EU-inträdet kan dessa kontakter förväntas öka i betydelse, och har också genom det s.k. Interreg II-initiativet avsatt särskilda medel som skall främja integrationen inom gränsöverskridande regioner. Samarbetet mellan , och uppfyller rimligen alla kvalifikationer för att kunna prioriteras inom ramen för Interreg II. 3 En politik för tillväxt och jobb Målet för de regionala liksom de nationella närings- och arbetsmarknadspolitiska insatserna är tillväxt och jobb. Till de centrala delarna i en tillväxtpolitik hör att skapa en väl fungerande infrastruktur: kommunikationer, kunskaps- och forskningsresurser, energi- och kretsloppssystem och en allmänt sett bra livsmiljö. De regionala näringspolitiska insatserna måste, vid sidan av strategiska infrastrukturella satsningar, i hög grad inriktas på att understödja utvecklingen av de små och medelstora företagen i regionen. Detta med målen att öka mångfalden i näringslivet och att skapa nya arbetstillfällen och med särskild inriktning på nyföretagande, kompetenshöjning, teknik- och produktförnyelse och förbättrad riskkapitalförsörjning. Men näringspolitik måste också handla om att få företag och enskilda att utnyttja det stöd och de resurser som finns. Det kan i det sammanhanget konstateras att samhällets insatser på området inte är alldeles enkla att överblicka för den enskilde företagaren. Det finns en mångfald aktörer och stödsystem på det näringspolitiska området, ofta med likartade och överlappande roller. En viktig ambition måste vara att förenkla och renodla de näringspolitiska insatserna, både med avsikten att förenkla för de individer eller företag som vill nyttja de näringspolitiska medlen och att avbyråkratisera och förbilliga de administrativa systemen. En offensiv regional näringspolitik i skall bedrivas med följande övergripande målsättningar: Hela landskapet har förutsättningar att utvecklas. De sociala trygghetssystemen skall garantera kvinnors möjlighet till förvärvsarbete. Kvinnligt företagande skall stimuleras. Invandrarnas erfarenheter och traditioner skall tas tillvara. Förenkling och renodling. En sektorsövergripande syn på regional uppgiftshantering. Det handlar om att samla resurser över administrativa gränser. 4 Ett centrum för näringslivsutveckling De näringspolitiska insatserna skall vara överblickbara och lättillgängliga. I skall det därför finnas ett näringslivsutvecklingscentrum dit företag, uppfinnare, blivande företagare, fackliga organisationer och anställda kan vända sig med sina idéer eller problem. Där skall finnas kompetenta generalister/handläggare med uppgift att ge stöd och rådgivning, och att förmedla kontakter till olika former av specialistkompetens, t.ex. till länsarbetsnämnden, eller Tekniska högskolan i . Sammanslagningen av de båda länsvisa utvecklingsfonderna till ett gemensamt bolag, , har varit ett viktigt steg emot en samordning av resurserna och förverkligandet av ett skånskt centrum för näringslivsutveckling. Det räcker emellertid inte att med tidigare nämnda medel stimulera produktförnyelse och nyföretagande. Förnyelsen av produktion och näringsliv måste utgå från en helhetssyn på arbetslivet och människan i arbetslivet. Kraven på trygghet i anställningen, inflytande över arbetet och rätten till kompetensutveckling måste gå hand i hand med själva produkt- och näringslivsförnyelsen. Vi ser det därför som synnerligen angeläget att den sortens utvecklingsarbete som bedrivits inom ramen för arbetslivsfonderna kan fortsätta om än i nya former. Resurser måste avsättas för kompetenshöjning och arbetslivsutveckling med sikte på att utveckla det goda arbetet, och dessa resurser bör handhas regionalt och i former som anpassats till varje regions speciella förutsättningar. 5 Ett regionalt utvecklingscentrum för kvinnor Skall kvinnor och män ha lika möjligheter när det gäller arbete, utbildning, service och inflytande är det nödvändigt att särskilt uppmärksamma kvinnors situation. Det handlar om att bredda den kvinnliga arbetsmarknaden så att manliga yrkesområden öppnas för kvinnor. Det handlar om riktade insatser för att stimulera kvinnligt nyföretagande och kvinnlig kompetensutveckling. Vi menar att det skall vara en målsättning att skapa ett skånskt utvecklingscentrum för kvinnor. Detta centrum skall initiera och stimulera utbildning och projekt ägnade att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden samt uppmuntra och bedriva kompetensutveckling för regionens kvinnor. Det skall finansiera utredningsarbete och forskning om kvinnors villkor i regionen och stötta kvinnors idéer kring nya produkter, produktionsteknik och kvinnligt företagande. De regionala resurscentra som byggts upp i kommunerna och i de två f.d. är ett steg i riktning mot ett sådant skånskt utvecklingscentrum för kvinnor. För att utveckla regionerna har en försöksverksamhet dragit igång bland annat i . Renodlingen av rollerna för den regionala utvecklingen har lett till att det är de regionala självstyrelseorganen som skall vara de som lägger upp strategi och som ansvarar för det regionala utvecklingsarbetet i länet. För att stärka näringslivets tillväxt och öka sysselsättningen har regeringen dragit igång ett program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Detta program löper . För del handlar detta om , det s.k. landshövdingeuppdraget. Utöver dessa resurser finns det även för del regionala utvecklingsmedel på . Tanken är att dessa skall föras över till självstyrelseorganet medan medlen för ökad tillväxt och sysselsättning skall ligga hos . Detta innebär att det finns resurser för den regionala utvecklingen både hos och självstyrelseorganet. För att undvika dubblering av kompetens och för att renodla rollerna i försöksverksamheten borde hanteringen av landshövdingeuppdraget läggas över på de regionala självstyrelseorganen efter 1998. Risken är annars att otydligheten när det gäller ansvaret gentemot invånarna, företagen och andra aktörer ökar i stället för att minska. 7 Program för skånsk livsmedelssektor Livsmedelssektorn är av stor betydelse för skånskt näringsliv. Jordbruk, livsmedelsproduktion och livsmedelshantering sysselsätter i 25 000 personer. Trots att landareal bara utgör av totala så finns här av landets åkerareal. Jordbruk och livsmedelsindustri tillhör dock, jämte byggsektorn, de näringsgrenar där sysselsättningskrisen varit särskilt påtaglig i . Skånskt jordbruk och skånsk livsmedelsindustri har goda förutsättningar att konkurrera på EU:s livsmedelsmarknad. Det skånska jordbruket är högavkastande. Värdet av den skånska växtodlingen uppgår ett normalår till av det totala skördevärdet i landet. har i särklass bästa jordar. Brukningsenheterna är stora och effektiva. Livsmedelsindustrin kännetecknas av inarbetade varumärken som för rena produkter av hög kvalitet. För att det skånska jordbruket och livsmedelsindustrin skall klara konkurrensen krävs förstås att näringen kan arbeta på villkor som är likvärdiga de som gäller i konkurrentländerna. Vi vill dessutom betona vikten av att den återreglering och nya utformning av jordbruksstödet som blivit följden av EU-inträdet inte får leda till att jordbruksproduktionen i landet snedvrides geografiskt. Olika typer av livsmedelsproduktion skall i princip bedrivas i de delar av landet där de naturliga förutsättningarna är bäst för respektive gröda eller animalieprodukt. Om skånsk mat och dryck skall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen och långsiktigt bidra till ett bättre sysselsättningsläge krävs framför allt mer kunskap och mer kompetens i alla led, från ax till kaka. Vid en internationell jämförelse är utbildningsnivån i den svenska livsmedelssektorn låg. Alldeles för små resurser har avdelats till forskning, produktutveckling, ny teknik och organisation. Ett program för att utveckla den skånska livsmedelssektorn bör ta sikte på att utveckla kvalitet i både produktion och produkt rena livsmedel, miljöriktig och uthållig produktion, hög förädlingsgrad och högt kunskapsinnehåll. Vi vill att staten och regionala organ i samverkan med branschen tar initiativ till att utarbeta ett framtidsprogram för bionäringarna och livsmedelsindustrin. Centrala moment i programmet skall vara att öka forsknings- och utvecklingsinsatserna och att effektivare sprida ny kunskap/livsmedelsteknik för att stimulera produktförnyelse, nyföretagande och kompetenshöjning i branschen. Ett program för den skånska livsmedelssektorn bör omfatta inte bara jordbruk och trädgårdsnäringar utan också fisket. I finns ca 500 yrkesfiskare. Värdet av den totala fångsten ett normalår är . Fisket i , och är osäkert. Däremot tillväxer sötvattensfisket. Kräftodling i dammar är av stor omfattning i . Fritidsfiske och fiskevård är av växande betydelse i de skånska inlandsvattnen. Verksamheten vid i är en viktig resurs för men också för hela landet. Den unika verksamhet som förekommer där måste tillförsäkras en stabil grund för sin fortsatta existens. Den sydsvenska jordbruksnäringen m.m. utvecklas givetvis bäst i sin naturliga växtmiljö. Det är vidare angeläget att den verksamhet vid som omfattar den urbaniserade gröna miljön ges goda arbetsbetingelser. För att bredda insatserna till stöd för livsmedelsområdet vill vi att det inrättas en agroteknisk utbildning på högskolenivå i . Utbildningen skall förmedla kunskaper och forskningsresultat och samarbeta med Livsmedelstekniskt centrum i och med Fytokemicentrum på Balsgård. Utbildningen i agroteknik skall givetvis inte konkurrera med den utbildning som bedrivs vid utan komplettera denna. Arbetsmarknadspolitiken skall präglas av en helhetssyn på riksnivå med hög effektivitet på lokalnivå. Det lokala inflytandet är avgörande för att anpassa politiken till lokala förutsättningar. Det är på det lokala planet som helhetslösningar för den enskilda individen bäst kommer fram. För att lösa vår tids största problem arbetslösheten måste de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bli mer effektiva. Ett sätt att nå detta är att låta kommunerna få möjlighet att på ett effektivare sätt än använda de arbetsmarknadspolitiska resurserna utifrån de lokala förutsättningarna. Därför är det viktigt att de lokala arbetsförmedlingsnämnderna och arbetsförmedlingarna löses från strukturer i form av åtgärdernas utformning eller regelverk som kan innebära hinder för möjligheterna att bedriva en framgångsrik arbetsmarknadspolitik på lokal nivå. Därigenom kan arbetsmarknadspolitikens målstyrning stärkas och bra samverkan på lokalnivå bli verklighet. Energiomställningen startar med stängning av den första reaktorn i . Detta innebär ett bortfall av årlig elproduktion på . Vid en stängning av den andra reaktorn minskar elproduktonen med ytterligare . Bortfallet av elproduktion skall kompenseras genom minskad användning av el och ökad elproduktion främst baserad på förnyelsebara energislag. Även om de föreslagna insatserna innebär en full kompensation med avseende på energibalansen i landet som helhet, krävs särskilda åtgärder för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Stängningen av kommer att påverka elbalansen i , där verket normalt svarar för en betydande del av eltillförseln. Åtgärder måste därför vidtas för att förbättra möjligheterna att överföra el till , öka produktionen av el och värme och minska eleffektbehovet inom området. Detta måste genomföras med beaktande av miljöproblem. 10 Turismen en framtidsbransch Turismen erbjuder stora möjligheter för . En satsning kan ge många nya jobb och inkomster till regionen. Också här samverkar goda sidor: närheten till de befolkningstäta områdena på kontinenten, tillgången till natur och rekreationsområden. De stora och i hög grad icke erövrade turistmarknaderna finns i vårt närområde, i och i . sysselsätter besöksnäringen i bortemot 12 000 personer. Det kan också konstateras att tagit marknadsandelar och alltså ökat sin del av turismsektorn. Den möjliga marknaden för skånsk turistnäring är emellertid långt större, dess potential har inte utnyttjats därför att turismen aldrig på allvar betraktats som en näring med möjlighet att generera inkomster och jobb. En utvecklad skånsk turism och dess möjligheter hänger självklart intimt samman med andra satsningar: förbättrade kommunikationer, kulturella ambitioner och ett intensivt miljövårdsarbete. Att ta tillvara förutsättningar på det turistiska området handlar i mycket hög grad om att samordna landskapets resurser och att satsa gemensamt bland annat på marknadsföring. Det inrättade Skånefullmäktige spelar också på detta område en central roll. 11 IT-tekniken ännu en framtidsbransch Den nya informationstekniken befinner sig i fokus för debatten om framtidens arbetsliv och näringsliv. Nya oanade möjligheter öppnar sig, inte minst vad gäller att decentralisera produktion och administration. IT-revolutionen har förmodligen bara börjat. är en satsning på som en sammanhållen region. Länsstyrelserna, och samverkar med näringsliv och kommuner i ett projekt som skall göra till föregångare vad gäller användning av modern informationsteknik. En teknik som inte minst ger möjlighet att skapa jobb i små och medelstora företag. Vi förutsätter att får centralt stöd för att fortsätta sin viktiga verksamhet. 12 Kunskapstillväxt för ökad kompetens Framtidsutsikterna för är synnerligen goda vad gäller utbildning och forskning. Resurserna på dessa områden skapar förutsättningar för ett nätverkssamarbete som kan binda samman , , norra , och till något som kan utforma sig till en av mest dynamiska regioner. En betydande del av de senaste årens kraftfulla satsningar på högre utbildning och forskning har kommit till del. Tillkomsten av en ny högskola i , universitetsfilialen i och den ökade platstilldelningen till är resultatet av politiska initiativ och ett fruktbart samarbete mellan kommun-, regional- och riksnivå. Den nya kommer bl.a. med sina enheter för kompetensutveckling och integration att bli ett värdefullt tillskott för hela regionen och inte minst för att högre utbildning skall bli tillgänglig också för de grupper som annars aldrig skulle få chansen att höja sin kompetens och därmed få fotfäste på arbetsmarknaden. Den nya högskolepolitiken innebär en kraftig utbyggnad av såväl grundutbildning som forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. Dessa ambitioner har också påverkat de traditionella universitetens syn på möjligheterna att decentralisera högre utbildning. Detta nya synsätt har så t.ex. skapat möjligheter för utbyggnad av den filial till som byggts upp i . Det är av väsentlig betydelse att planerna på högre utbildning inom områdena kommunikation och service management i kan förverkligas. Genom utvecklingen på IT-området med bl.a. ökade möjligheter till distansutbildning skapas också förutsättningar för att vidga utbudet av högskoleutbildning till andra orter inom regionen. Detta bör ges regeringen till känna. En förbättrad och utökad riskforskning är väsentlig både för att förhindra katastrofer och mänskliga tragedier och i ett ekonomiskt perspektiv för att skapa tillväxt och ökat välstånd. Forskningen på området är emellertid både fragmenterad och ineffektiv. Förutsättningarna för att bilda en tvärsektoriell organisation för forskning, utvecklingsarbeten och utbildning inom riskhantering, riskanalys och säkerhetsskydd vid () har bedömts som mycket goda. En nationell riskforskningsorganisation bör mot denna bakgrund med fördel kunna inrättas vid inom områdena stora olyckor och teknologiska system för att därmed åstadkomma eftersträvad samordning och kraftsamling på hög internationell nivå. I budgetpropositionen föreslås att huvudmannaskapet för den civila trafikflygarutbildningen flyttas från Försvarsmakten till . För ändamålet avsätts . Även om beslutet i sig är positivt torde det inom tilltänkta ekonomiska ramar bli synnerligen svårt att utföra uppdraget, även om avsatta medel avser ett övergångsår. Försvarsmakten har sålunda beräknat medelsbehovet till mellan enbart . Förutom svårigheter att utföra själva utbildningsuppdraget med rådande resursbrist måste den civila flygsäkerhetens krav i sammanhanget beaktas. Detta förhållande bör ges regeringen till känna. är ett forsknings- och utbildningsprojekt i samarbete mellan och kommun. Regeringen har för ändamålet avsatt ett engångsbelopp på som planeringsanslag för en uppbyggnad av centret. På historiska institutionen inom pågår tillbaka en uppmärksammad forskning kring arbetets och arbetarrörelsens historia. Verksamheten har lockat ett stort antal doktorander och resulterat i 12 doktorsavhandlingar . Om verksamheten skall kunna utvecklas och centret för arbetarhistoria kunna förverkligas krävs dock att forskningen får en självständigare ställning inom historiska institutionen med i första hand en egen professur, en forskarassistenttjänst och en doktorandtjänst. Detta bör ges regeringen till känna. En mycket stor andel av det gods och av de personer som skall till och ifrån passerar den skånska infrastrukturen. Det är därför av ett nationellt intresse att vägar, järnvägar och hamnar har hög standard. får inte bli en flaskhals för gods- och persontrafiken. finns det trånga sektorer. Att exempelvis på samma järnvägsspår ha såväl person- som godstrafik fungerar intill ett visst kapacitetsutnyttjande. Framtidens spårbundna trafik skall växa och på persontrafiksidan omfatta kollektivtrafik, regional- och fjärrtrafik samt snabbtåg och vidare godstrafik i såväl regional- som fjärrtåg samt därutöver en växande internationell godstrafik. Då räcker i vissa avsnitt inte dagens spårsystem och andra järnvägsinvesteringar till i . Kapacitetstaket är nått och flaskhalsarna hindrar en sund utveckling. Flaskhalsar som drabbar men också i hög grad det övriga näringsliv och innevånare. Regeringen bör därför ta sådana initiativ att person- och godstrafiken i och genom kommer att kunna fungera på ett tillfredsställande sätt. Allteftersom närkommunikationerna byggs ut kommer också att bli en gemensam bostads- och arbetsmarknad. Valfriheten för den enskilde ökar. Tillväxtförutsättningar för regionen förbättras. Men då krävs samordning mellan nationella, regionala och lokala trafiksystem. Flyg, färje- och tågförbindelser måste ha bra anslutningar till buss- och personbilstrafik, kanske till snabbspårvägar och lokala system för elbussar. Den nya politiska organisation som har påbörjat sitt arbete i ett enat skapar nya möjligheter till helhetslösningar på trafikområdet. Det gäller fördelningen av de medel som decentraliserats från statsmakterna, men det gäller också samarbetet mellan staten och regionen. Transportsystemen påverkar natur- och livsmiljö. Ekosystemet i utsätts för stora belastningar. Befolkningstätheten är större och nedfallet av försurande och förorenande ämnen mer omfattande än i någon annan del av vårt land. Skadorna på flora och fauna är så stora att de börjar få ekonomiska konsekvenser för vårt jord- och skogsbruk. Buller är ett stort problem i våra tätorter. Det viktigaste inslaget i ett miljövänligt trafiksystem är att bygga ut de spårbundna transporterna. Hulterströmsöverenskommelsen för trafiksystem syftade till att göra järnvägstrafiken till stommen i kollektivtrafiksystem. Snabbtåg är på väg att bli ett attraktivt resealternativ både mot och . SJ:s och påbörjade arbete med snabbtågsanpassningen och utbyggnad till dubbelspår på hela , måste fullföljas utan dröjsmål. Statsmakterna måste som medverka till, driva på och utveckla samarbetet mellan SJ, DSB och och regionala trafikorgan om den spårbundna trafiken kring . Förbindelsen över öppnar stora möjligheter för den spårbundna kollektivtrafiken.