mot · GK02U12 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen I enlighet med riksdagsordningens 10 kap. 1 § har regeringenlagt fram en skrivelse om verksamheten i EU under 1996.Skrivelsen redogör för EU:s och agerande på en radområden under året.Allmänna synpunkterMiljöpartiet välkomnar regeringens skrivelse. Det är av viktatt information om regeringens handlande i EU-frågan spridsi större utsträckning. I vissa fall ges också relativtuttömmande redogörelser, i andra fall ges dock alltförsummariska redogörelser för frågeställningarna. Också enbelysning av misslyckanden och bakslag behövs för att ge enhelhetsbild.Sammanfattningsvis kan sägas att inte delar regeringens synpå EU, dess effekter och de möjligheter har att påverka EU. Vikommer inte här att i detalj framföra våra åsikter om alla de sakfrågor somEU behandlat och som tas upp i skrivelsen. Dessa har i regel varituppe till behandling i . Några av frågorna kommer dock attkommenteras nedan. EU-frågornas demokratiska förankring i allmänhet ochhär speciellt deras riksdagsförankring i form av arbete lämnari dag fortfarande mycket övrigt att önska, trots att vissa förbättringar harskett efter genomgång av arbetssättunder 1996. Men mycket återstår ännu att göra.EU fattar beslut på en rad olika områden. Dessa beslut har långtgåendekonsekvenser för det svenska folket. Det vore därför på sin plats med en meringående redogörelse över vilka effekter det svenska EU-medlemskapet harhaft. Konsekvensutredningarna om EU-medlemskapet gjordes innan Sverigegick med i EU. Det är dags för en uppföljning och en djupare översyn avkonsekvenserna för och effekterna på det svenska samhället. Svenskafolkets förväntningar på EU-medlemskapet har inte alltid infriats. Resultatenhar överraskat och varit helt annorlunda än man tänkt sig; det visar t.ex. denaktuella debatten om Systembolagets vara eller icke vara.Sverige säger sig vidare vilja värna om öppenheten i ett EU-perspektiv.Just därför vore det lovvärt om regeringen i sin skrivelse bättre haderedogjort för det arbete som skett inom alla de arbetsgrupper inom rådet, somi dag i princip står utan offentlig insyn. Det är ju intressant för en aktiv EU-medborgare att veta vem som driver vissa frågor och vem och vad som ärden hindrande, stoppande faktorn vad gäller arbete och förslag iEU-instanserna.Som en slags pendang till fjolårets skrivelse utkom en tunnare populär-version som lämnades på "remiss" till svenska folket. Syftet var attreaktionerna på denna skulle sammanställas i en skrift med titeln "Folketsröst om ". Svaren visade på en övervägande skeptisk inställning och närskriften väl kom ut var titeln . Trots denna sänkta ambitions-nivå, och det faktum att inte skriften spreds i tillräckligt stor omfattning,anser vi att den var viktig och nödvändig och hoppas att nästa liknandeinitiativ sprids på ett aktivare och ambitiösare sätt och därmed också får och tydlig respons, så att befolkningens åsikter i EU-frågan verkligen taspå allvar och kommer fram i samhällsdebatten.Viktiga och avgörandefrågor i EU är EMU,ochregeringskonferensensresultatMiljöpartiet anser att inte ska gå med i . Vi serdet som ett högriskprojekt som är ytterligare ett steg påvägen till ett mer federalt EU. Vi anser dock frågan vara såviktig att den bör bli föremål för en folkomröstning. När det gäller Schengen vill vi varna för en skönmålning av avtalet. Detfinns stora risker med , med hot om ökat inflöde avnarkotika och hot mot den personliga integriteten för stora grupper avmänniskor. Såväl EMU som har blivit föremål för motionerfrån sida under den allmänna motionstiden, varför vi i dessasakfrågor hänvisar till dessa för en mer ingående redogörelse för våra åsikter.Även den regeringskonferens som började , och somfortfarande pågår, behandlades utförligt i en motion som svar på en skrivelsefrån regeringen. Med tanke på de diskussioner som förs om ökat militärtsamarbete och ökade beslutsbefogenheter för EU, är följande rader iregeringens skrivelse värda att uppmärksamma: "Såvitt kan bedömastorde inte från svensk sida behöva befaras ett förhandlingsresultat på någotområde som direkt strider mot de egna intressena." Naturligtvis är detpositivt att det verkar bli goda förhandlingsresultat på de områden somSverige prioriterar i sitt arbete i regeringskonferensen. har lagtförslag till fördragsändringar rörande sysselsättning, miljö, öppenhet ochjämställdhet. Men konferensen gäller också områden där andra medlems-länders intressen inte överensstämmer med våra och där förhandlingsresulta-ten kan ge avgörande negativa förändringar på system och regelverk i vårtland. har tidigare krävt att beslut om flexibel integration skall fattasmed enhällighet av EU-länderna. har utrikesminister nyligenförklarat att kan tänka sig att ge upp kravet på enhällighet, dvs attavstå från den nationella vetorätten. Det är bestämda uppfatt-ning att resultatet av regeringskonferensen måste bli föremål för en folkom-röstning, något som kommer att ske i en rad övriga EU-länder. För dealliansfria länderna är det nu aktuella förslaget om att försvarsalliansen integreras i EU ytterligare ett starkt skäl för en folkomröstning. EU fårett nytt innehåll och en ny politisk funktion, som inte fanns med när Sverigeblev medlem i unionen.Kostnader för EUÄven EU:s budget blir föremål för genomgång i regeringensskrivelse. Där redovisas kostnaderna som tas upp ibudgetpropositionen utgiftsområde 27 och också återflödetfrån EU-budgeten. Men någon komplett redovisning om hurmycket EU-medlemskapet kostar görs inte. För attdet klart ska framgå vad det kostar att vara medlem iunionen måste även ökade administrativa kostnader ochresekostnader tas med i beräkningen. Vissa ansatser till ensådan redovisning finns ; planerarenligt uppgift att utvärdera hur mycket EU-byråkratin kostar.DjurskyddsfrågorEn stor del av skrivelsen upptas av redogörelsen för den inremarknaden. Denna är också föremål för en separat skrivelse,", EU och handelspolitiken inför 2000-talet", och såäven en motion från vår sida, där vi tar upp djurskyddsfrågor,som i regeringens EU-skrivelse har alltför liten plats. Dettatrots att i flera sammanhang framhålles som ettföredöme när det gäller djurskydd och att Sverigeshandelsminister uttalade attdjurskyddsfrågor borde finnas med i WTO-avtalen. Iskrivelsen nämns att drivit frågan om ett förstärktdjurskydd och vill ändra i fördragstexten, så att djur skallbetraktas som levande varelser och inte som varor. Också härefterlyser vi att ambitioner, eventuella framgångarmen också de bakslag man råkat utför, borde redovisastillsammans i en skrivelse av det här slaget.MiljöfrågorEU:s första handlingsprogram för miljön togs enligtskrivelsen 1972. Först , lämnarkommissionen fram en översynsrapport och ett förslag tillaktionsplan för det fortsatta genomförandet av planen. Enligtskrivelsen är syftet att "påskynda genomförandet av EU:sfemte åtgärdsprogram för miljön". Formuleringen i sig ger ensvag antydan till kritik, och den kompletteras ytterligare medatt i förhandlingarna agerat för tydligaremålformuleringar och krav på att resultat skall varauppnådda inom . Det finns all anledning att lyftafram alla de svenska insatserna i EU:s miljöarbete, även ombrister och kritik blir uppenbara då.De grundläggande målen för unionens verksamheter omnämns på fleraställen i EU-skrivelsen: solidaritet, fred, säkerhet samt sociala och ekonomis-ka framsteg.I avdelningen "prioriterade frågor i EU" anges prioriteringarnaunder förhandlingarna i regeringskonferensen, där föreslagit för-dragsändringar till sysselsättning, miljö, öppenhet, krishantering inom dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. När det gäller det "vanliga"EU-arbetet ingår ytterligare en rad områden. Med tanke på den betydelse sommiljöfrågorna har , en betydelse som ökar i takt med de globalamiljöproblemen, borde arbeta för att ett femte grundläggande målläggs till de övriga och skrivs in i texten, nämligen miljön. EU har idagambitionen att föra en aktiv miljöpolitik, även om ständiga svagarekompromisser oftast blir resultaten i besluten. Därför är det knappast kontro-versiellt med ett femte nytt övergripande miljömål.EU:s utvecklingssamarbete har målsättningar som stämmer överens medde svenska biståndspolitiska prioriteringarna enligt skrivelsen. Det talas omvaraktig ekonomisk och social utveckling, integration i världsekonomin ochkamp mot fattigdomen. Demokrati och respekt för de mänskliga rättigheternanämns också som man försiktigt talar om brister i effektivitet ochsamordning och att EU:s arbete med livsmedelssäkerhet har problem. Av denanledningen vill man "se mer av svenskt biståndskunnande i kommissionen".Här saknas verkligen kommentarer om miljön och en hållbar utveckling. Istrategidokumentet för agerande i EU:s utvecklingssamarbete, frånnovember 1996, framgår tydligt att EU:s ambitionsnivå ligger en bra bitunder . Målet för svenskt agerande enligt strategidokumentet är attstärka integreringen av miljöaspekter i EU:s utvecklingssamarbete. Sverigebör i EU:s utvecklingssamarbete verka för att en miljöpolicy tas fram, attmiljökomponenten får genomslag i kommissionens landstrategiarbete, attmiljökonsekvensbeskrivningarna fortsätter och förstärks, att resultaten avdem redovisas och att man följer upp resultaten från de internationellamiljökonventionerna. Det här är tydliga och viktiga förslag i den svenskahandlingsplanen. Biståndet är ett forum där miljökunnande och miljöansvarpå ett naturligt sätt blir en bas i det praktiska utvecklingssamarbetet, eninspirationskälla och en förebild för utvecklingslandets miljöpolitik.I avsnittet som behandlar livsmedel redovisas en rad viktiga förslag ochbeslut, som t.ex. ursprungsmärkning, bestrålning och tillsatser. Ett avsnitthandlar om dricksvatten. Enligt nya undersökningar av vattensituationen iEuropa framgår att vattenuttaget i är större än regenerationen av nyttvatten. Redan nu förnyas mindre än vad som används. Det är intelängre enbart i från avlägsna trakter som drabbas av vattenbrist, detär alltså ett problem som finns i vår egen världsdel, även om vi ännu inte serdet tydligt och upplever det som ett hot. vattensituation är ett avvärldens många vattenproblem, som måste tacklas med en global helhetssyn.Miljöpartiet återkommer här med förslaget vi drivit vid olika tillfällen ochdebatter i , nämligen att den globala vattenförsörjningen måste uppsom en permanent punkt på säkerhetsrådets dagordning. som ärmedlem av säkerhetsrådet bör föreslå detta.Som redan nämnt är "Berättelsen om verksamheten iEuropeiska unionen " så omfattande, att en del av dess innehållredan varit uppe till diskussion i utskott och riksdag. Det finns också med imotioner och har tagits upp i interpellationsdebatter och skriftliga frågor.Denna motion tar därför endast upp en bråkdel av problemen och frågorna.Angående bilaga 9.1 önskar vi en tydlig rättelse i betänkandet. Miljöpartietde grönas EU-representanter ingår i gruppen "De gröna i "och inte i den grupp som anges i förteckningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en folkomröstning skall avgöra om skall gå med iEMU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en folkomröstning skall ta ställning till resultaten avregeringskonferensen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med en redovisning av de faktiskakostnaderna för EU-medlemskapet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för att miljöfrågorna i EU får en störretyngd och avgörande betydelse inom EU:s alla politikområden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall verka för strängare miljö-, djurskydds- ochsociala regler utan att det uppfattas som handelshinder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall verka för att den globalavattenförsörjningen kommer upp på säkerhetsrådets dagordning som enpermanent punkt.