mot · GL02Ub807 · 1997-10-06 00:00:00 — En genomgripande frndring synes pkallad och vi freslr attHgskoleverket fr i uppdrag att i samverkan med berrda myndigheterutforma ett frslag till nya antagningsrutiner.Hr kan ocks tas upp regeringens frslag till frdelning av det kadeantalet grundutbildningsplatser. Speciellt anmrkningsvrt r att regeringeninte beaktat vilken utbildningskapacitet lrostena dokumenterat. Anslagetfr grundutbildning vid universitet och hgskolor knyts till ett uppdragi form av ett tak (max antal studerande) under vilket full ersttning utgr frexaminerade studenter och ver vilket inget ytterligare bidrag erhlles.Regeringen har i rets budget angivit en rad kriterier fr frdelning av bidragp universitet och hgskolor. Detta r ett framsteg jmfrt medredovisningen i frra rets budget. Men fortfarande saknas en redovisning avvilka universitet och hgskolor som kunnat ge en undervisning upp till taketoch hur lngt under taket vriga presterat. Situationen r den att vissahgskolor och universitet har undervisat lngt utver taket (allts utver vadde ftt ersttning fr; i den gruppen dominerar universiteten) medan mngaav de sm och medelstora hgskolorna nnu inte har kapacitet att ge enutbildning ens enligt frra rets ml (tak).En granskning av den nu freslagna frdelningen visar att regeringen imnga fall anslr medel fr strre kningar av studerandeantalet till dehgskolor som inte klarat tidigare uppdrag vilket franleder oss att fresl attfrdelningen ses ver och justeras. Det freligger stor risk att utvecklingenp vissa hll gr s snabbt att kvaliteten efterstts eller att utbildningsmlenej uppns p grund av att frdelningen ej skett optimalt.Miljpartiet freslr att regeringens kning med 30 000 platser pgrundutbildningen disponeras s att universiteten fr ta emot en strre del nvad regeringen freslr. Miljpartiet freslr att frdelningen av resterandeplatser p sm och medelstora hgskolor ses ver och att ett vlmotiveratfrslag till platsfrdelning fr dessa tas fram av regeringen.MiljkunskapSamhllet kommer att efterfrga personersom frutom traditionella yrkeskunskaper inom t ex teknikoch ekonomi ocks har gedigna baskunskaper i ekologi ochbiologi. Mnniskor som har kunskap inom grnsomrdetmellan biologi, ekologi, ekonomi och teknik behvs i arbetetatt anpassa dricksvattenhantering, byggnation,energiproduktion, varuproduktion och tervinning,sophantering, avloppsrening osv. till moderna krav. Dessavidgade yrkeskunskaper behvs fr att miljvnligarealternativ skall kunna erstta otidsenliga lsningar somgenom tradition har fste i nuvarande verksamheter.Utbildningar med miljkunskap som bas har redan infrts i mindre skalaoch d ofta i speciella syften, t.ex. utbildning av miljskyddsinspektrer. Detframtida behovet av miljkunnig personal inom samhllets olika sektorer ruppenbart. Flera lrosten har p eget initiativ startat miljrelateradeutbildningar. Dessa utbildningar br ges srskilt std och en fortsattutveckling i denna riktning vid alla lrosten br stimuleras. Vi freslr atten utredning tillstts fr att utvrdera existerande utbildningar p omrdetsamt med ledning av denna utvrdering utarbeta ett frslag till en samordnadutbildning i stor skala varvid speciellt skall uppmrksammas milj-kunskapernas integration med andra mnesstudier och utbildningar.Miljkunskap skall inte bara vara en specialitet utan br ing som ett viktigtled i alla utbildningar.Bruksanvisning fr akademiska grundexaminaMnga C- och D- kurser vid universitet och hgskolor hardet dubbla syftet att dels vara den bas frn vilken destuderande skall fortstta till forskarutbildningen och dels(fr flertalet studerande) vara avslutningen p den utbildningsom ligger till grund fr deras yrkesverksamhet. Fr flertaletmnen vid t.ex. de humanistiska och samhllsvetenskapligafakulteterna r denna dubbla funktion otydlig. Studenternavet ofta inte ens vilka villkor som gller fr en fortsattforskarutbildning och vad den leder till fr arbetsmjligheter.Inte heller vet de vilka frvrvsmjligheter som str ppnaefter olika utbildningar.Samma okunnighet finns p avnmarsidan. Arbetsgivare svl inomnringslivet som inom den offentliga sektorn saknar god information om vadolika utbildningar ger fr yrkesmssig kompetens. Det duger inte att hvdaatt mnga utbildningar r "fria" och inte avser att vara direktayrkesutbildningar. I dessa fall r behovet strre n ngonsin av engenomlysning av utbildningens mjliga anvndbarhet i samhllet. Vi freslratt fr i uppdrag att i samverkan med olika universitet ochhgskolor ta fram bra informationsmaterial, ett riktat till studenter sominformation infr studieval och yrkesval och ett fr marknaden fr rttutnyttjande av utbildad arbetskraft. Viss sdan information finns men ralldeles otillrcklig.Jmstlldhet i grundutbildningenStatistiskt sett s rder inte ngon allvarlig skevhet iknsfrdelningen i grundutbildningen vid universitet ochhgskolor. Undantag finner vi i vissa mnesgrupper inomt.ex. teknisk-naturvetenskapliga och medicinskautbildningar. De insatser som behvs handlar sannolikt ifrsta hand om olika typer av information samt att lrare iteknisk-naturvetenskapliga mnen i ochgymnasiet utformar undervisningen med hnsyn tillskillnader mellan flickors och pojkars intressen ocherfarenheter.Trots att ungefr lika mnga kvinnor som mn deltar i grundutbildningens r det en vervikt fr mn bland dem som gr vidare till forskarutbildning.En del av orsakerna till detta str antagligen att finna i grundutbildningensslutskede. Ofta anvnds det mindre forskningsarbete som utfrs p C- och D-niv som merit vid antagningen till forskarutbildningen. Det finns mngatecken p att mn i strre utstrckning n kvinnor vljer uppsatsmnen i nraanslutning till handledarens forskningsprojekt. Resultatet blir att kvinnor fren ngot svrare arbetsuppgift samt att de eventuellt inte r lika vlkomna iforskarutbildningen som de manliga studerande som redan arbetar ihandledarens projekt. Institutionerna br uppmrksammas p detta problemoch vidtaga tgrder s att kvinnliga studerande inte drabbas av skillnader ifrutsttningar att g vidare till forskarutbildning.Tnkbara tgrder r mnga och olika fr olika institutioner - frn tydliginformation om fr- och nackdelar med olika strategier vid val avuppsatsmne till aktiva tgrder fr att kompensera brister i handledning ochkursgivning. Frgan om skillnader fr mn och kvinnor vad gller yttre,institutionella betingelser fr studieframgng mste tas p stort allvar.Universiteten br f tydliga direktiv om behovet av tgrder samt krav predovisning av vidtagna tgrder och deras resultat.ForskarutbildningMnga skl anfrs fr att forskarutbildningen behverfrbttras. Kvaliteten r hg men kan bli hgre och antaletutbildade forskare r fr litet. Efter avslutad grundutbildningskall det ta fyra till fem r att genomfra en forskarutbildningvid svenskt universitet. Fr flertalet studerande tarutbildningen betydligt lngre tid. Statistiken visar attstuderande vid teknisk eller medicinsk forskarutbildninglyckas betydligt bttre n studerande vid t.ex. humanistiskeller samhllsvetenskaplig fakultet i studietid mtt. Detta geren viss vgledning om var problemet ligger. Det r ocks satt studerande med doktorandtjnst har betydligt bttrestudieresultat n sdana som ej har sdan tjnst.Doktorandtjnsterna, som bekostar den forskarstuderandes uppehlleunder studietiden, betalas via anslag till universiteten (och i vissutstrckningvia forskningsrd, fonder och stiftelser). Dremot finns inga medel anslagnafr den forskning som vederbrande skall bedriva (mycket sm bidrag kanerhllas frn det helt otillrckliga fakultetsanslaget fr ograduerade forskaresvetenskapliga verksamhet). Detta betyder i praktiken att denforskarstuderande r hnvisad till att anvnda handledarens utrustning ochanslag fr datoranvndning, laboratoriemateriel, litteratur, kopierings-apparatur etc. Detta i sin tur frutstter att den studerande verkligen utfrsittavhandlingsarbete inom handledarens projekt. Handledaren, enuniversitetsforskare, finansierar vanligtvis sin forskning via anslag frnforskningsrd. Detta beroende mellan handledaren och den forskar-studerande innebr vissa frdelar. Det r lttare att effektivt fullflja sinastudier nr man har tillgng till litteratur, apparatur, handledarens kunskapetc. Man hr ofta sgas att bsta forskarutbildningen fr man om man deltar ien forskargrupp. I detta sammanhang br det dock uppmrksammas attforskarutbildningens organisation och pedagogiska utformning r av mycketskiftande kvalitet vid olika institutioner. Hr finns ett stort behov avfrbttringar. Regeringen freslr i budgetpropositionen att en srskildstudierektor fr forskarutbildning inrttas vid varje fakultet. Denna lsningkan ltt leda till ytterligare byrkratisering av universitetsledningen utan attngra reella frbttringar ns. Miljpartiet fredrar en lsning drHgskoleverket bistr hgskolorna med rekommendationer och sedan i sintillsyn srskilt uppmrksammar forskarutbildningens utformning.Sjlvfallet innebr beroendet av handledarens anslag ocks en risk fr attnya ider hmmas. Ett annat hinder r att handledaren ofta inte handlederlika effektivt inom hela sitt kompetensomrde utan koncentrerar sina insatserondigt hrt p sitt eget aktuella forskningsprojekt. Detta leder till enbegrnsning av bredden i forskarutbildningen. Det tycks vara s att kvinnor iforskarutbildningen oftare n mn vljer egna avhandlingsmnen, mnensom inte faller direkt inom ngon handledares projekt. Detta medfr svrarestudiefrhllanden med mindre resurser och hjlp fr kvinnor. Till bilden hr ocks att handledarna som regel r mn.Frmodligen missgynnas kvinnliga studerande mer n mn av att denforskning som doktorander utfr saknar egen finansiering. Miljpartiet serdet som angelget, bde fr att ka mjligheten fr nya ider att prvas avunga forskare och fr att minska ett av hindren fr kvinnligaforskarstuderande, att till forskningsrden ansl srskilda medel fr std tillforskarstuderande. Fr nrvarande krvs som regel minst docentkompetensfr att det skall vara meningsfullt att ska anslag vid statliga forskningsrd.Genom det av Miljpartiet freslagna grundforskningsavdraget (GFA) kanforskarstuderandes ekonomiska situation kraftigt frbttras (utan att ngraytterligare medel behver tillskjutas i budgeten). Miljpartiet freslrytterligare fr doktorandtjnster i rets budget, vilketinnebr ett tillskott p nrmare 2 000 doktorandtjnster (att lggas till det avregeringen budgeterade tillskottet om ca 350 doktorandtjnster). Inom ramenfr GFA kan dessutom forskningsrdens anslag frstrkas med ca 30procent, vilket enligt frslaget till stor del skall disponeras frforskningsanslag till yngre forskare och doktorander. (Se avsnittet omGrundforskningsavdrag nedan. )Regeringens regleringsfrslagRegeringens budgetfrslag innebr att antaletdoktorandtjnster r alldeles otillrckligt och att nstan ingamedel avsatts fr doktorandernas avhandlingsarbete. Dessvrre frvrras situationen ytterligare frforskarutbildningen genom en serie regleringar somregeringen aviserar i budgeten.I ett av frslagen regleras antagningen till forskarutbildningen varvidendast de studerande som har ordnad finansiering skall antas tillutbildningen. Den mycket stora grupp som redan r antagna men saknarfinansiering skall dock kvarst. Om detta frslag skulle verkstllas s innebrdet att antagningen till forskarutbildningen, speciellt inom flertalet mneninom humanistisk och samhllsvetenskaplig fakultet, i stort sett skulleupphra under de nrmaste ren. Det r ju knappast troligt att nytillkomnaskande kan hvda sig i konkurrens med studerande som redan kommit engod bit p vg i sin forskarutbildning om de f doktorandtjnsterna(anstllning som doktorand) eller utbildningsbidragen. Situationen frvrrasytterligare om regeringens andra frslag om restriktioner i mjligheten attstudera med studiemedel p forskarutbildningen skulle genomfras. P siktinnebr frslaget ocks att antalet doktorander minskar kraftigt fr att nrmasig det lilla antal som ryms inom gruppen som har doktorandtjnst,utbildningsbidrag eller annan finansiering.Man fr ltt intrycket av att regeringen saknar insikt om vilken betydelsefr den vetenskapliga arbetsmiljn som doktoranderna har. Vid mngamindre institutioner med en eller tv finansierade doktorander finns en storgrupp (kanske 10 till 20 studerande) som deltar i institutionsforskningengenom eget arbete men med lg aktivitetsgrad (ofta vid sidan om ett annatarbete), i institutionens seminarier etc. De lgaktiva doktoranderna har storbetydelse fr institutionens forskningsklimat och r en del av den kontaktmed omvrlden som regeringen i andra sammanhang s varmt fresprkar.De r ocks brare av den tradition som svenska universitet har som levandekultur- och vetenskapscentra ppna mot samhllet. Det vore olyckligt omdenna halvppna del av verksamheten strps och forskarutbildningenvergick till att bli en kursbunden skola fr ngra f heltidsanstlldastuderande. Mngfalden och variationen mste behllas. Och sjlvfallet rderdet inte ngon konflikt mellan denna funktion och en gradvis frbttring avstudiefinansieringen fr doktorander.Kravet p att den skande skall uppvisa ordnad finansiering fr fyra r(eller tta om studierna bedrivs med halvfart) innebr ocks att kvinnormissgynnas kraftigt. Det r allmnt knt att det r en stark vervikt avmanliga studerande som gr in i olika institutionsprojekt, t ex genom att vljauppsatsmnen inom ngon rullande experimentserie. Som en naturlig fljdav detta fr mnga sedan anstllning som forskningsassistenter ellerfrsksledare inom projektet. Nr s frgan om antagning tillforskarutbildning och anstllning som doktorand blir aktuell s ligger detnra till hands att dessa studerande bedms ha speciellt goda (redandokumenterade) frutsttningar att genomfra forskarutbildningen ochdrfr kommer i frga i frsta hand. Kvinnorna, som inte r lika bengna attg in i pgende institutionsprojekt, kommer automatiskt i underlge ikonkurrensen om platserna i forskarutbildningen om kravet p ordnadfinansiering fr antagning verkstlls.Flera uttalanden och frslag frn regeringen i rets budgetproposition (t exom restriktioner i studietiden, avhandlingarnas mngfaldigande etc) tyder patt man tagit de vlordnade, kursstyrda utbildningarna i vissa teknisk-naturvetenskapliga och medicinska forskarutbildningar som frebilder. rdet rent av s att regeringen tror att den kortare studietiden r ett uttryckfrhgre kvalit i utbildningen? Kanske r skillnaden i studietid i stllet ettuttryck fr att vissa mnen krver en strre frdjupning ochvetenskapsteoretisk medvetenhet i forskarutbildningen n andra? Kanskestlls i vissa fall kravet p djupare bildning och bredd t sidan till frmnfrskickligheten att organisera bra laborativa examensuppgifter och effektivtrning i publicering enligt accepterade manualer fr ngra internationellatidskriftserier? Frgorna r berttigade och s lnge de inte besvaratsfreligger en oknd risk fr att regeringens ml, om de anvnds generelltver hela forskningsfltet, leder till en allvarlig frflackning och utarmningav forskningskvalitn inom stora vetenskapsomrden.Med hnvisning till de uppenbara frsmringar som regeringens frslagskulle leda till vill Miljpartiet bestmt ta avstnd frn de frslag ochbedmningar som regeringen framfr vad gller antagning tillforskarutbildning och reglering av finansiering och examensml.Forskarutbildning fr framtidenUtformningen av forskarutbildningen mste ndras medhnsyn till de nya krav som mter en ung forskare. Dearbetsuppgifter som den forskarutbildade skall utfra idagens samhlle krver ofta ett perspektiv lngt utverspecialistperspektivet. Forskaren mter en problematiksom r lngt mer komplicerad och vittomfattande n vadforskare fr ngra decennier sedan reflekterade ver.Problemen har globaliserats och effekter av olika tekniskatgrder p vr omvrld r stor. ven forskning inomsamhllsvetenskap och humaniora har trtt in i en vidgadkultursfr med krav p ett globalt perspektiv, solidaritet lngtutanfr vra egna grnser och medvetenhet om hur vratankar och handlingar beror av hndelser lngt ut iomvrlden.Fr att forskningen skall kunna aktivt bidra till en lngsiktigt hllbarsamhllsutveckling mste dagens forskare ha en medvetenhet om villkorenfr liv p jorden, frstelse fr mnniskans plats i det ekologiska systemetoch en insikt om de begrnsade ramarna fr mnskliga kunskapers rckviddsamt en insikt om att dagens kunskap inte r morgondagens sanning.Framtiden kommer att utvrdera vra handlingar utifrn kunskaper ochperspektiv som vi saknar. Forskaren mste med de resurser han ellerhon frfogar ver ta ett ansvar fr att begrnsningarna i vr kunskap ocksstter grnser fr vra handlingsmjligheter. Styrkan i specialistensprediktionsfrmga ligger i det snva perspektivet, vilket ocks utgr ett avde strsta hoten mot en hllbar utveckling. Detta har direkta konsekvenserfr utformningen av en lmplig forskarutbildning.All forskarutbildning mste innehlla studier av de biologiska ochekologiska livsvillkoren fr liv p jorden och de biologiska frutsttningarnavad gller mnniskans frmga till global solidaritet och rum,begrnsningarna i mnniskans kognitiva frmga vid bedmning av riskeroch storskaliga effekter, etc. Forskarutbildning mste ocks ge insikt om dekunskapsteoretiska villkoren och begrnsningarna fr mnskligt vetande.Miljpartiet freslr att dylika undervisningsmoment i biologi, ekologi ochfilosofi infrs som obligatorium i all forskarutbildning i Sverige.Likvrdiga villkor fr kvinnor och mn iforskarkarrirenRegeringen har tydligt markerat sin vilja att tgrdaojmlikheter i forskarkarriren mellan kvinnor och mn.Genom oskicklighet och en bengenhet att frska pverkasymtomen i stllet fr orsakerna leder de frslag somregeringen lagt och lgger i rets budget ofta tillfrsmringar, som endast i viss mn kan uppvgas genomden kade uppmrksamhet jmstlldhetsfrgan ftt genomfrslagen. Tv av regleringarna har srskilt allvarligakonsekvenser fr kvinnor i forskarkarriren: begrnsningenav meriteringstid fr anstllning som forskarassistent till femr efter doktorsexamen samt inrttande av rekryteringsmlfr nyanstllning av kvinnliga professorer. Dessa behandlasseparat i fljande tv avsnitt.Regeringens meritreglering fr forskarassistentDen lder nr man genomgr forskarutbildning sammanfallerofta med den tid i livet nr man normalt skaffar barn.Sjlvfallet innebr det andra frutsttningar fr kvinnor nmn att genomfra en forskarutbildning p frvntade fyrafem r. Mnga familjer dr kvinnan gr i forskarutbildningvntar med det frsta barnet tills kvinnan tagit sindoktorsexamen. Barnafdande innebr d en frdrjning avkvinnans fortsatta karrir, att genom egen forskning meriterasig fr forskarassistenttjnst. Vid svenska universitet ochhgskolor finns det bara en tjnst efter doktorsexamen somr avsedd fr vidaremeritering i forskarkarriren, nmligentjnsten som forskarassistent. Genom att konkurrensen omforskarassistenttjnster r hrd och meriter endast skallrknas frn de fem frsta ren efter doktorsexamen s rmnga kvinnor nst intill chanslsa att g vidare mot ettarbete som sjlvstndig forskare vid ett svenskt universitetmed nuvarande system. (Om kvinnan vill ha familj och barnfre 30 rs lder.) Det r utan tvekan s att kvinnan normaltgnar mer tid och uppmrksamhet t barnet under de frstaren n vad mannen gr. En efterslpning imeriteringsutrymmet om ett eller tv r innebr att kvinnorskall konkurrera med mn som har en till tv femtedelar slng meriteringstid. Den begrnsade meriteringstiden franstllning som forskarassistent r i sin nuvarandeutformning en ren kvinnoflla.Denna begrnsning str ocks i strid med vad regeringen i andrasammanhang framfrt om vikten av en kad samverkan med det omgivandesamhllet, betydelsen av att lrare och unga forskare ocks gr ut och skaffarerfarenheter och bidrar i verksamheten i fretag utanfr universitet ochhgskolor. En nybliven doktorand som lyder detta rd hamnar medregeringens frslag i ett klart smre lge om han eller hon har fr avsikt attfortstta sin forskarkarrir via den vanliga vgen ver anstllning somforskarassistent.Miljpartiet freslr att ingen begrnsning i meriteringstid fr anstllningtill forskarassistent skall frekomma.Regeringens rekryteringsmlRegeringen har specificerat rekryteringsml fr nyanstllningav professorer fr olika lrosten. Mlen r framrknade somestimat av vad som skulle kunna frvntas utifrn antaletkompetenta skande inom respektive kn vid lrostet ochskulle i praktiken innebra en kvotering vid anstllning avprofessorer. Berkningarna vilar p antagandet att anstllningbr gras i proportion till antalet latenta skande medformell kompetens. Genom att skillnaderna i antal mn ochkvinnor i gruppen mjliga skande ofta r mycket stor sleder frfaringssttet som regel till en kvalitetsfrsmring omde angivna mlen skall uppns. Det mste ocks klart uttalasatt det som stlls upp som ml fr strre enheter, t exlrosten, inte kan anvndas som rekommendationer fr smenheter, som t ex enskilda universitetsinstitutioner, medmycket sm rekryteringsunderlag.Frslaget om ekonomiska sanktioner fr de lrosten som inte nr deuppstllda rekryteringsmlen r olyckligt. Angivande av rekryteringsml kanmjligen accepteras som en behvlig pminnelse om riskerna fr en fortsattojmlikhet mellan kvinnor och mn i forskarkarriren. Regeringens frslaginnebr emellertid att tgrderna riktas mot symtomen i stllet fr attuppmrksamheten riktas mot orsakerna.Miljpartiet delar regeringens uppfattning att tgrder fr kadjmstlldhet r ndvndiga. Dremot har vi ingen frstelse fr derknetekniska underligheter man anvnder fr att ge skenbar saklighet targumenten och vi delar inte regeringens sanktionsiver. Miljpartiet delarinte heller regeringens uppfattning att bindande rekryteringsml fr kvoteringav kvinnliga professorer vid nyanstllning r en lmplig metod fr kadjmstlldhet utan avstyrker frslaget.Alternativa tgrdsfrslagRedan de ovan anfrda skillnaderna i frutsttningar fr mnoch kvinnor i forskarutbildningen pekar p vissa typer avlmpliga tgrder fr att frbttra situationen. ndrahandledningssituationen p C- och D-nivn s att kvinnligastuderande inte drabbas av konkurrenshinder redan iingngen till forskarutbildningen och genomfr motsvarandefrndringar i handledningen i forskarutbildningen. Vadgller val av avhandlingsmne s gller vad som tidigarenmnts i motionen i samband med uppsatsskrivande p C-och D-niverna i hg grad ocks fr kvinnors val av mnefr doktorsavhandlingen. Universitet och hgskolor br ftydliga direktiv om tgrder fr att frbttra rutinerna frhandledning med srskild uppmrksamhet riktad pkvinnliga studerandes speciella situation.ndra meriteringskraven s att en frdrjning genom barnafdande intelgger ondiga hinder i vgen vid konkurrens om tjnster i forskarkarriren.ppna mjligheten fr forskarstuderande att ska egna forskningsmedel, satt de inte r helt hnvisade till handledarnas resurser och vlvilja (t.ex.genom rdsanslag fr avhandlingsarbeten). Infr olika typer avtidsbegrnsade tjnster i forskarkarriren.Miljpartiet freslr att fr i uppdrag att aktivt verka fratt universitet och hgskolor vidtar tgrder i linje med vad ovan anfrts isyfte att n likvrdiga frutsttningar fr kvinnor och mn i forskar-utbildningen samt att ocks fr ett tydligt tillsynsuppdragvad gller forskarutbildningen som helhet.Ny tjnstestruktur fr kad rrlighetAlla universitet och de hgskolor som har forskarutbildningoch forskning i sin verksamhet mste f mjligheter till kadrrlighet och strre flexibilitet i anstllningsfrhllanden.Den stela struktur som rder med en tjnstehierarkibestende av forskarassistent (tidsbegrnsad), adjunkt, lektoroch professor lser systemet p ett olyckligt stt.Forskarassistenttjnsterna r fr f.Tjnstestrukturen vid universiteten br ses ver med mlet att f en strrerrlighet. Lrare och forskare inom ett lroste skall stimuleras att undervissa perioder arbeta vid andra lrosten i och utanfr , delta i forskningsprojekt utanfr sitt lroste, under vissa perioderarbeta inom andra delar av den offentliga sektorn och inom nringslivet. Enkad rrlighet r en ndvndighet fr att skapa mjligheter fr yngreforskare och lrare att komma in i universitetens verksamhet. En kadrrlighet skulle ocks bidraga till en kad kompetens inom nringslivet, inomden offentliga sektorn och, inte minst, inom universitet och hgskolor.