mot · GL02U638 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U638av och () I finns en stor grupp syrianer/assyrier. Trotsdetta r uppenbarligen de svenska myndigheternas ochbeslutsfattarnas kunskaper och insikter om varfr de befinnersig hr ytterst bristflliga. mste engagera sig hrdarefr dessa mnniskor.TurkietDen syrianska minoriteten har aldrig blivit erknd i dagensTurkiet. Det var bl a aghorna, de muslimska klanledarna,som sg till att inte alla kristna blev accepterade fullt ut. ILausannefrdraget 1923 erknde endast judar,armenier och greker som minoriteter. Dessa minoriteter hardrfr ftt status som befolkningsminoritet vilket syrianernaaldrig ftt. har precis som mnga andra lnder intehjt rsten srskilt hgt till syrianernas frsvar. Kanske kandet bero p att syrianerna, till skillnad frn mnga andrafolkgrupper i Mellanstern, aldrig tagit till vapen fr atthvda sina rttigheter och drmed inte gjort sig hrda.Fre 1945 hade syrianerna inskrivit i sina identitetshandlingar "HristiyanSriani kadim", vilket betyder "gammal folkgrupp." strdet "Hristiyan" i syrianernas identitetshandlingar. Denna form av registreringgr det bland annat nstan omjligt fr syrianerna att skaffa sig jobb iTurkiet d s snart legitimation visas, de avfrdas frn det skta arbetet.Systemet pminner starkt om det som utformades d judar skulle ha ettrtt J instmplat i sina pass. Man kan drfr pst att den turkiska staten rdelaktig i denna form av diskriminering som r ett led i den etniskarensningen som skett och fortfarande pgr.Detta har inneburit att syrianerna aldrig har kunnat bli etablerade i detofficiella turkiska samhllslivet. De kan mjligen f studera p universitetoch f akademiska examina men aldrig f ngra arbeten som dessa examinaberttigar till, varken inom den kommunala eller den statliga sektorn. Enmuslim gr alltid fre i kn.Vid sekelskiftet fans det kristna i , fr att haminskat till . var syrianerna i hela ca 125 000,dvs efter den stora massakern. finns endast 1 500-2 000 kvar i sydstraTurkiet och ca 8 000 i . Detta beror, frutom det som nmnts, ocksp det faktum att 100-tals byar har jmnats med marken de senaste ren.Detta har skett som ett led i den politiska upptrappningen mellan kurdiskagerillagrupper och den turkiska militren. Syrianerna har i mycket litenutstrckning deltagit i det politiska livet, utan istllet hllit sig utanfr.Dremot har de genom den utveckling som skett i de sydstra omrdenahamnat mellan dessa olika intressegrupper.Sveriges frre ambassadr i , , menar att synen pminoriteterna har skrpts genom konflikten med PKK. Kristna affrsmn harsvrt att hvda sig i rttskonflikter och dessutom fr inte de kristna ngotskydd av staten nr de trakasseras av kurder eller andra muslimer. Han sgervidare att myndigheter samarbetar med regeringens lojala kurder, t ex genombyvaktssystemet. Rapporter frn omrdet tyder p att just byvakter kan varaaktiva med att trakassera syrianer och drmed frvrra deras lge som enudda grupp. Det kan tillggas att just byvakterna r utsedda av de turkiskamakthavarna och drmed r ocks den turkiska staten medansvarig fr detsom sker. Syrianerna har genom rens lopp blivit utsatta fr vergrepp ochmord riktade direkt mot dem som haft en utbildning, varit lskunniga eller pannat stt utgjort en ledande funktion. Omkring ett 70-tal personer harmrdats de senaste 30 ren. Det kan lta som f, men i frhllande tillbefolkningstalet och till att de flesta (ca 45) av dessa mord har gt rum underde senaste 10 ren, har dessa hndelser radikalt pverkat syrianernasmjligheter att leva i omrdet.Dessutom har otaliga druvodlingar och skrdar frstrts, boskap harstulits, hus och affrer har plundrats, egendomsbrott och olaga hot samtkidnappningar av unga syrianska flickor skett systematiskt, allt riktat mot densyrianska folkgruppen. Detta innebr att om en syrian blir utsatt fr ngonform av nmnda rttsvergrepp och anmler detta till polisen eller annanordningsmakt, blir resultatet en n vrre tragedi. Det vill sga att syrianenblir i regel sjlv anmld av myndigheterna och misstnkliggjord och d oftaanklagad fr att vara PKK-sympatisr. Regeln r att den syrian som anmlerngot blir sjlv utsatt fr misshandel eller tortyr och talad. Drfr sker idaginga anmlningar, eftersom det d blir n vrre.r ett alternativ?Svenska myndigheter har hvdat att syrianer kan flytta tillIstanbul. Logiskt sett borde det vara ett alternativ. Fakta talardessvrre mot att skulle vara ngot alternativ frfolket. Varken arbeten eller bostder finns i denverbefolkade staden. En inflyttning p omkring 500 000personer varje r till leder till massarbetslshet, katvld och kriminalitet. De syrianska barnen som vill brja iskolan mts regelmssigt av frnedringar frn bde lrare,rektorer och frsts frn andra elever. Frnedringen ledsoftast frn skolledningens sida. De syrianska barnen tvingasregelmssigt delta i islamundervisningen, som inte r enbartteoretisk undervisning utan ocks gr ut p att praktiskttillmpa islam.Syrien och LibanonFr inte s lnge sedan uppmrksammade massmedierna attrunt 10 000 kunde riskera att bli utvisade p grund avfelaktiga uppgifter om sitt medborgarskap. Grunden till detoknda medborgarskapet orsakades av hndelserna omkring1912-1918 d flera hundra tusen syrianer och ca 1,5 miljonerarmenier mrdades i nuvarande . Mnga av deverlevande flydde d till nuvarande eller Syrien.Som exempel kan nmnas Kamishly, en stad i norra till stor del byggdes upp av flyende syrianer och andrakristna omkring 1920. Det r ett vlknt faktum att mnga avde familjer som bodde i , men dr mnnen fick extraarbete i , blev registrerade som syriska medborgare.Fr mnga var detta obekant. Nr sedan svenska ambassadengjorde kontroller i folkbokfringen uppdagades detta. ndhar mnga av dessa mnniskor aldrig anskt ommedborgarskap i Syrien.Nr dessa syrianer sedan kommer till och hvdar att de inte vetvilket medborgarskap de har, hvdar svenska myndigheter att de ljuger.Sjlva hvdar de att de aldrig anskt om att bli syriska medborgare. Vem rdet som ljuger?Svenska myndigheter mste upphra med att terkalla de permanentauppehllstillstnd som givits om det inte freligger ngot allvarligt kriminellthos vederbrande. Att terkalla ett permanent uppehllstillstnd efter iblandupp till 10 r fr mnniskor med barn fdda i r ovrdigt endemokrati som . Regeringen br fresl en ndring av UtL 2 kap. 14, s att en tidsgrns stts. Eftersom osant intygande avskrivs i brottml eftertv r, vilket innebr att en klagare inte kan vcka tal p nytt efter dentiden, borde regeringen i nnu hgre grad gra motsvarande nr det gllerasylskande. Eftersom asylskande inte r att betrakta som ett brott borde detlogiskt sett vara naturligt att infra en tidsgrns ocks nr det gllerasylskande. Detta r srskilt angelget fr barnfamiljer!Mnga syrianer gmmer sig undan polisen fr att inte bli utvisade. Motbakgrund av vad som hr anfrts, br det inte vara frenat med ngon strresvrighet att frst varfr man vljer att gmma sig. Det borde inte rdangra tvivel om att de syrianer som antingen nu gmmer sig eller fastnat iIstanbul borde f stanna i . Alla syrianer vill inte till men endel av dem sker sig hit p grund av slktskap eller annan anknytning tillSverige. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att hos regeringen begr frslag till sdan ndring iutlnningslagen att en tidsgrns fr preskription av felaktiga uppgifterinfrs,12. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att syrianernas situation i br komma upp p EU-agendan,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att situationen fr kvarvarande syrianer och syrianer pinternflykt i br uppmrksammas av .