mot · GK02N27 · 1997-04-03 00:00:00 — föreslår enstödnivå om samt ett anslag på , totalt1 miljard kronor över femårsperioden. Till följd av vindkraftenskontinuerligt förbättrade lönsamhet förutser vi att nivån på invest-eringsbidraget för dagens tillämpningar av vindkraften kansänkas successivt. För nya tillämpningar, t.ex. havsbaserad vindkraftm.m., kan stödet behöva behållas till en senare tidpunkt än vad somgäller för dagens tillämpningar av vindkraft.Om ansluter sig till det styrmedelspaket för att avvecklakärnkraften som beskrivs i avsnitt 4.2, räcker det enligt våra beräkningar meden stödnivå om , vilket medför att anslaget kan reduceras till80 , totalt . Våra förslagbeträffande investeringsstöd till vindkraft sammanfattas i tabell j.Tabell J. Investeringsstöd till vindkraft. Förslag till stödnivåer ochanslag (milj kr)Tabell 12: (Bidragsnivå Totalt anslag )Också när det gäller tillämpningen av stödet föreslås inskränkningar ipropositionen. gäller att stödet går till installationer med effekt på60 kW eller större. Denna nivå vill regeringen höja till 200 kW, vilketutesluter en stor del av den växande småskaliga vindkraftmarknaden. Detär för övrigt på denna marknad som de svenska tillverkarna avvindkraftverk är som starkast. Vi föreslår att den nedre effektgränsen förvindkraftverkens storlek tas bort.7.6.2 Forskning och utveckling av vindkraftteknikUtvecklingen på vindkraftområdet bör drivas i riktning motfullskaleförsök med havsbaserad vindkraft och tillvaratagande avstordriftsfördelar i goda vindlägen. Av stor betydelse för utvecklingen avvindkraften är framsteg i tekniken för energilagring.7.7 SolenergiMiljöpartiet de gröna överenskom i början av innevarande mandatperiodmed regeringen om kraftigt ökat stöd till solenergiområdet, med100 i tillväxtpropositionen (1995/96:25). 25 miljoner avdessa skulle gå till investeringsstöd för solvärme i bostäder , utöver de 56 miljoner som tidigareförhandlat fram. För att pröva teknikupphandling för tappvärmesystemför småhus anslogs 5 miljoner. För forskning om solvärme anslogs30 miljoner. För forskning inom solcellsområdet anslogs 40 miljonerunder en femårsperiod.Bakgrunden till förstärkningen av investeringsstödet för solvärme var attintresset för solvärme i bostäder var så stort att den ursprungliga resurstill-delningen redan var intecknad. Förbättrade konstruktioner, förenkladtillverkning och ökad efterfrågan har lett till att priset för plana solfångaresjönk . Branschen är mycket nära enprisnivå som gör solfångartekniken fullt kommersiellt konkurrenskraftig.Men nära är inte detsamma som ända fram.Det är i den situationen som regeringen levererar sitt dråpslag mot densvenska solvärmeutbyggnaden. Man avskaffar nu investeringsstödet tillsolvärme i bostäder helt. De bedömningar som regeringen gjorde förra åretom behovet att stimulera solvärmeutbyggnaden har förbytts i totalkallsinnighet. Det är knappast så man bedriver en ansvarsfull energipolitik.Miljöpartiet står fast vid en fortsatt stimulans av solvärmeutbyggnaden,vilket behandlas närmare nedan.Totalt bedömer vi att potentialen för solvärme och solceller är en ökadårlig energiproduktion som kan kompensera kärnkraftsel.7.7.1 Investeringsbidrag för solvärmeTabell K. Investeringsstöd till solvärme. Förslag till stödnivåer ochanslag (milj kr)Tabell 13: (Bidragsnivå Totalt anslag )Vi tillbakavisar regeringens avskaffande av investeringsstödet försolvärme. Det bör även fortsättningsvis finnas ett investeringsstöd om25 % av investeringskostnaden för utbyggnad av solvärme i bostäder ochandra tillämpningar. För att finansiera denna bidragsnivå föreslår vi att50 , totalt , anslås tillinvesteringsbidrag för solvärme.Om ansluter sig till vårt styrmedelspaket (se avsnitt 4.2) räckerdet enligt våra beräkningar med en bidragsnivå om . Det innebär ettanslag om , totalt över 5 år.7.7.2 Forskning och utveckling av solenergiteknikForskning och utveckling av solceller bör vara ett prioriterat område.Sverige har en världsledande ställning inom tunnfilmstekniken förproduktion av solceller. Kvalificerade bedömningar tyder på att ettgenombrott för solcellsenergi kommer och det ärabsorbatormaterialet i den svenskutvecklade tunnfilmstekniken som ärdet mest troliga materialet att utnyttjas för en storskalig introduktion. Detfinns beräkningar som tyder på att priset på el från solceller kan nå nedtill ca /kWh redan år 2010.Även om man kunde producera solceller för att täcka av Sverigeselproduktion skulle den svenska solcellsproduktionen förmodligen användasutomlands. Solcellerna skulle exporteras till länder med mera gynnsammaförutsättningar för solenergi. Solcellen är en högteknologisk produkt som ärenkel att använda och kan bli en stor exportframgång för Sverige.Solfångare har fått dubbel livslängd och halveradeenergiförluster till halva priset. Men man har ännu inte nått de skalfördelarriktig stordrift kan ge. En central uppgift i utvecklingen av solvärme är attgöra solvärme till ett realistiskt alternativ även för nya områden inomuppvärmningssektorn. finns ett stort antal gruppcentraler som eldasmed olja. Ersättning av dessa med solvärmeteknik är en intressant marknad,inte minst ur miljösynpunkt. Det finns därför skäl att öka insatserna inomsolfångarområdet.7.8 Övriga förnybara energislagOvan har ett antal åtgärder presenterats för att på kort sikt stödjainvesteringar, forskning och utveckling för de mest utveckladeförnybara energislagen. Det innebär inte att vi utesluter att andraförnybara energislag på lång sikt kan bli betydelsefulla i framtidensenergisystem.När det gäller andra förnybara energislag som bergvärme, vågenergi, osv.,så är vår hållning alltjämt att de skall ges generöst utrymme i energiforsk-ningsbudgeten. När de nått en mognad som innebär att fullskaleförsök kangenomföras till rimliga kostnader skall också dessa förnybara energislagbehandlas som bio-, vind- och solenergi, som är föremål för kortsiktigasatsningar. På lång sikt gäller att för att de mest miljö- och resurseffektivaavenergislagen skall kunna utkristallisera sig, bör dessa få möjlighet att verka ikonkurrens med varandra.Vad som sagts i det föregående gäller givetvis också energibärare.Vätgastekniken har stor potential och behöver speciellt uppmärksammas.Batteriteknik för ellagring är ett annat väsentligt område. alternativa drivmedel behandlas i avsnitt 8.3.7.9 Upphandling av ny produktionsteknik för förnybaraenergislagRegeringen föreslår i energipropositionen att ett nytt slags bidrag skalllämnas för upphandling av ny teknik för elproduktion med förnybaraenergislag. Motivet för detta är att samhället genom detta bidrag skallkunna dra nytta av de fördelar som ligger i att ny och effektivare teknikkommer till användning. Detta skall ses som ett komplement till de olikainvesteringsstöden som redovisats ovan.Miljöpartiet ansluter sig till regeringens förslag, men med den skillnadenatt bidraget inte bara skall kunna tillämpas på elproduktionsteknik, utan påall ny produktionsteknik för förnybara energislag. Anslagsnivån är lika, dvs.20 miljoner kronor , totalt över 5 år.7.10 Forskning och utveckling på energiområdetVår syn på forskning och utveckling kring effektivare energianvändning,biobränslen, vindkraft, solenergi och övriga förnybara energislag harredovisats under respektive rubrik ovan. Nedan behandlasenergiforskning i allmänhet samt ett sammanfattande förslag tillanslagtilldelning till forskning och utveckling på energiområdet.Miljöpartiets inriktning på omställningen av energisystemet innebärkortsiktigt en snabbare och mer genomgripande omställning än regeringensförslag. Befintliga kunskaper skall utnyttjas maximalt. När det gäller denlångsiktiga strategin ligger vårt förslag närmare majoritetsförslaget. Vi delari stort regeringens bedömning beträffande utgångspunkterna för utvecklingenav teknik för framtidens energisystem; se dock våra mer ingående bedöm-ningar för effektivare energianvändning, biobränslen, vindkraft, solenergioch övriga förnybara energislag ovan.När det gäller anslaget till Energiteknikfonden och anslaget förintroduktion av energiteknik föreslår vi höjningar jämfört med regeringensförslag. Detta motiveras av att vi vill göra en kraftig satsning på demonstra-tionsanläggningar i full skala för ny biobränslebaserad kraftvärmeteknik ochnya tillämpningar av vindkraft. Beträffande anslaget till energiforskning harvi bristande underlag, men accepterar regeringens förslag tillsvidare. förslag till anslagsfördelning sammanfattas i tabell l.Vi föreslår vidare en ny tillämpning av medlen för introduktion av nyenergiteknik. Det kan vara svårt att hitta en lämplig värd för ett projekt meden demonstrationsanläggning i full skala p.g.a. för hög risknivå. För attminska risken för det energiföretag som skall stå som värd för demonstra-tionsanläggningen bör vissa garantier kunna ställas mot kostnader fördriftavbrott m.m. Medel för detta bör kunna tas ur anslaget för introduktionav ny energiteknik.Tabell L. Anslag till forskning och utveckling på energiområdet (milj kr)8 Tabell 14: (Totalt )9 KlimatpolitikenRiksdagen beslutade om riktlinjer för den svenskaklimatpolitiken. I dessa fastlades att koldioxidutsläppen från fossilakällor skall stabiliseras nivå för att därefter minska.Miljöpartiet anser att denna politik skall ligga fast.Vår energipolitik är utformad så att koldioxidutsläppen från energisektornminskar. För att nå det av uppsatta koldioxidmålet behövs ocksåkrafttag inom trafiksektorn. Vårt nuvarande drivmedelssystem är baserat påfossila bränslen och måste skyndsamt ställas om. För att undvika enutveckling liknande den som den svenska energipolitiken genomgått underde sista decennierna, är det av största vikt att växla strategi frånen politik som avvaktar en teknikutveckling till en politik som ställer krav påmarknaden och därigenom driver fram omställningen. En sådan politikinnebär politisk handling samt klara och fasta politiska signaler. Det är avstor vikt att en omställning av vårt drivmedelssystem inleds omgående.Låginblandning av motoralkohol i bensin bör inledas . Andeleninblandad motoralkohol bör stegvis justeras upp i takt med utbyggnad avproduktionskapacitet, sjunkande produktionskostnader m.m. Biobaseradedrivmedel bör befrias från koldioxidskatt och energiskatt under en uppbygg-nadsperiod.9.1 Det internationella samarbetetEnergipropositionen visar att regeringen nu byter fot i klimatpolitiken.Från att ha haft en offensiv strategi där är ett föregångsland iklimatpolitiken, växlar regeringen nu över till en avvaktande ochdefensiv hållning som i praktiken innebär att skall bevaka sinaekonomiska intressen snarare än att vara pådrivande i det internationellaklimatsamarbetet.Regeringens bedömning är att "den svenska klimatstrategins närmareutformning skall ske mot bakgrund av jämförelser med faktiskt vidtagnaåtgärder i andra länder för att undvika att åtar sig att lägga enväsentligt större börda på den svenska industrin än vad konkurrentländernalägger på sin industri".I konsekvensens namn medför väl detta att regeringen avser verka för attEU skall resonera på motsvarande sätt i den globala klimatpolitiken. Detinnebär att EU skall verka för att sänka sina ambitioner till ellerJapans nivå för bibehålla sin konkurrenskraft. Sammantaget innebär detta attvi får en helt orimlig spiral av underbud i klimatpolitiken. Ingen vill taansvar och gå före. Egenintressen och nationalism breder ut sig. Enutveckling i denna riktning underminerar hela det globala klimatarbetet.Miljöpartiet står fast vid den av förda internationellaklimatpolitiken. Vi bör vara ett föregångsland, och utifrån den positionenkraftfullt verka för en skärpning av insatserna mot växthuseffekten , EU och FN.9.2 Utveckling av energisystemet i och ÖsteuropaEn del av hjälp till länderna i och är ocksåen del av vår internationella klimatpolitik. har bidragit till attmiljöanpassa dessa länders energisystem genom att bygga omfjärrvärmepannor från fossileldning till biobränsleeldning, genom attrusta upp fjärrvärmenäten och genom att bidra i olikaenergieffektiviseringsprojekt.Miljöpartiet stöder denna inriktning på åtgärderna i det internationellasamarbetet. Vi avvisar däremot de åtgärder som inriktats mot att öka kärn-säkerheten i vårt närområde genom att reparera östländernas gamlakärnreaktorer. Vi menar att en bättre inriktning på kärnsäkerhetssamarbetetär att bidra med kunskap och ekonomiska resurser för att ersätta kärnkraftseloch för att riva uttjänta kärnreaktorer. Eftersom den svenska kärnkrafts-avvecklingen nu kommer att inledas, kommer vi ha erfarenheterfrån praktiskt arbete med kärnkraftsavveckling. Dessa kunskaper bör vi ställatill våra samarbetsländers förfogande.Vi vill anslå till energipolitiskt motiverade interna-tionella klimatinsatser, vilket är detsamma som regeringens förslag.9.3 Motoralkoholproduktion från skogsråvaraDet behövs ny kunskap inom hela området biobaserade drivmedel. Såvälmiljöeffekter som produktionsteknik och distributionssystem behöverutredas och utvecklas. Det är viktigt att ha ett brett synsätt på alternativadrivmedel för vårt framtida drivmedelssystem. Lösningen är förmodligeninte ett enda alternativt drivmedel, utan snarare en kombination av olikadrivmedel i olika sammanhang.Den största resursbasen för ett svenskt förnybart drivmedelssystem ärskogen. Därför är det av största vikt att forskning och utveckling pådrivmedel från skogsråvara intensifieras. Det program för utveckling av nyteknik för etanolframställning som pågått bör därför vidgas attgälla motoralkoholer samt förstärkas med ytterligare resurser. Miljöpartietföreslår att , dvs. utöver regeringensförslag, anvisas till utveckling av ny teknik för motoralkoholproduktion frånskogsråvara fr.o.m. 1998.10 Ansvarsfördelning i omställningsarbetetOmställningen av energisystemet är enligt vårt synsätt en del av denstörre ekologiska omställningen som hela det svenska samhället börgenomföra för att nå långsiktig bärkraft. Detta omställningsarbete berören stor mängd områden hos både företag, hushåll och den offentligasektorn. Traditionellt har s.k. sektorsintressen haft ett starkt inflytandeöver hur politiken har utvecklats på många av de här områdena.Sektorsintressenas makt bygger oftast på informella allianser ochvärdegemenskaper mellan myndigheter, företag ochintresseorganisationer som agerar inom ett visst område, t.ex.vägtrafiken, kraftproduktion, bostadsbyggande eller jordbruk.Vi anser det angeläget att för den ekologiska omställningen pröva en annanplanerings- och genomförandemodell där sektorsintressenas inflytandebalanseras av ett förstärkt allmänintresse som kan se mer till helheten ochgöra övergripande prioriteringar. Det gäller både på nationell och på lokalnivå.Detta innebär att vi i och för sig ställer oss bakom förslaget att bilda en nycentral sektorsmyndighet för energiområdet, men att denna skall inordnas ien mer decentraliserad modell, där statens uppgift främst blir att angeramarna i form av legala och ekonomiska styrmedel samt att fördelainvesteringsstöd medan kommunerna kan få en huvudroll i genomförande-processen. Eftersom den omställning av energisystemet vi förespråkarinnebär övergång till en väsentligt mer decentraliserad energiproduktion änvad som är fallet , anser vi att denna decentraliserade genomförande-modell inledningsvis bör prövas på energiområdet.I de flesta kommuner har sedan pågått ett intensivt s.k.Agenda 21-arbete som har syftat till att utarbeta visioner och planer för enekologisk hållbar utveckling i respektive kommun. Det har varit ett mål attengagera hela kommunen i arbetet: invånare, föreningar, företag, kommunalaförvaltningar, etc. Det här arbetet har varit mer eller mindre framgångsrikt iolika kommuner. I många fall har det nog tyvärr varit ganska tandlöst, iandra har det lett till en ökad miljömedvetenhet och olika konkreta initiativoch förbättringar.Agenda 21-arbetet kan enligt vår mening ses som inledningen till enprocess, som måste följas upp av en konkret planering och genomförande avåtgärder. Det kan ske genom att ge kommunerna en huvudroll vidplaneringen och genomförandet av den ekologiska omställningen, inklusiveomställningen av energisystemet, i sitt lokala område. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitikens mål,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fullt risk- och miljökostnadsansvar införs ienergisektorn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att precisera och skärpa kärntekniklagen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkter för kärnkraftsavvecklingen,5. att avslår regeringens förslag avseende bidrag tillinvesteringar i småskalig vattenkraft,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska styrmedel förkärnkraftsavvecklingen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagstiftning om kärnkraftens avveckling,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energibeskattningen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ta bort ansvarsgränsen iatomansvarighetslagen och införa ett obegränsat strikt ansvar,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att krav på det egna kapitalets storlek och/ellerpå motsvarande ekonomiska garantier uttrycks i lag,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett ömsesidigt nationellt skadeståndsansvar förkärnkraftsindustrin i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bilaterala riskdelningsavtal för att täckakärnkraftsindustrins skadeståndsansvar vid atomolyckor,13. att hos regeringen begär utredning av en svenskreaktorolyckas totala kostnader,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av statliga anslag till omställning avenergisystemet,15. att godkänner den i motionen föreslagnautformningen av bidrag för konvertering från elvärme,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bidrag till fjärrvärmeanslutning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energirådgivning m.m.,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om teknikupphandling av energieffektiv teknik,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anpassning av byggregler och byggnormer,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undanröja hinder i fastighetstaxeringen somhindrar utveckling mot mer energieffektiva byggnader ochinredningar,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och utveckling för effektivareenergianvändning,22. att godkänner den i motionen föreslagnautformningen av investeringsbidrag till biobränslebaseradkraftvärmeproduktion,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och utveckling av biobränslebaseradkraftvärmeteknik samt forskning om biobränsleförsörjning,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vidta åtgärder för att lösa problemenmed de små elproducenternas konkurrenssituation på den avregleradeelmarknaden,25. att godkänner den i motionen föreslagnautformningen av investeringsbidrag till vindkraftproduktion,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och utveckling av vindkraftteknik,27. att godkänner den i motionen föreslagnautformningen av investeringsbidrag för solvärme,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och utveckling av solenergiteknik,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om övriga förnybara energislag,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upphandling av produktionsteknik för förnybaraenergislag,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och utveckling på energiområdet,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omställning av drivmedelssystemet,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det internationella samarbetet i klimatpolitiken,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av energisystemet i ochÖsteuropa,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om motoralkoholproduktion från skogsråvara,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ansvarsfördelning i omställningsarbetet.