mot · GL02U611 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U611av m.fl. (mp) InledningUSA har under efterkrigshistorien p mnga stt frskt attutmrka sig som ett exempel framfr andra lnder p globalniv. Liksom teoretiskt r FN:s strsta bidragsgivare,har i rollen som "vrldspolis" och tidigarehuvudantagonist mot det socialistiska blocket gtt i spetsenfr de stora militrallianserna och deltagit aktivt i de flestastrre militra insatserna runt om i vrlden. svlekonomiska som politiska betydelse och inflytande i vrldenr vl knt och denna korta beskrivning av stllning ivrlden r fr mnga mycket bekant och behver drfr inteutvecklas mer. Denna motion uppkommer som en reaktionbland annat p den senaste tidens larmrapporter betrffandeutvecklingen kring ddsstraffets tillmpning i , samtmed anledning av att vr uppmrksamhet pkallatsbetrffande de situationer dr brott mot mnskliga rttigheteri sker. Vi konstaterar ven vidare att det varje rinkommer ett antal motioner till betrffande MR-situationen i vissa lnder. Dessa lnder brukar dock oftastvara fattiga lnder med knda interna politiska problem. Vitror att mnskliga rttigheter mste frsvaras i allasamhllssystem svl i fattiga som rika, demokratiska somodemokratiska, kapitalistiska som socialistiska, religisa somsekulra, etc. I denna motion kommer dock endast enbegrnsad del av de mnskliga rttigheterna i attbehandlas, ett s stort land med s mnga mnniskor hargivetvis flera komplexa och komplicerade sociala ochkulturella konflikter, svl som vrderingar och tradition somblir svrverskdliga i en motion. Vissa mycket angelgnateman uteblir helt, t.ex. den mycket alarmerande situationenfr ursprungsbefolkningarna i , dr vi hnvisar tillmotioner som Miljpartiet tidigare lagt omursprungsbefolkningars situation runt om i vrlden ochgenerellt.Av de skl som ovan nmnts kring betydelse som aktr i inter-nationella sammanhang, r det av yttersta vikt att resten av vrlden intetystnar under den starkes rst utan agerar aktivt fr att kritisera ven denledande globala aktren i syfte att utveckla demokrati och respekt fr demnskliga rttigheterna. som frbundit sig via (i )lagligt bindande konventioner att flja de internationella principerna frmnskliga rttigheter, pgr allvarliga krnkningar mot desamma och vrldentiger.Ddsstraffet i USAAlltsedan ddsstraffet efter ett kort uppehll 1972-1976terinfrdes i 1976 har mer n 6 000 dmts till ddenvarav tillhr den svarta befolkningen, att jmfra med12 % svarta i hela befolkning. Av dessa har 402personer hunnit avrttas och ungefr hlften av ddsdomarnahar omvandlats till andra straff. I dagens lge vntar runt3 200 personer i ddsceller "death rows", dr den psykiskapressen efter, som i vissa fall, decennium av vntan pavrttningsdatum r fruktansvrt trande. Den genomsnittligavntetiden fr en ddsdmd r fr nrvarande 9,75 r.Medelldern fr de avrttade r 37 r. Under denna periodinskrnks mjligheterna att kommunicera med yttervrldenkraftigt i jmfrelse med vad som gller p t.ex. svenskafngelser. Det finns fr nrvarande fem olika stt att avrttaen ddsdmd: hngning, elektriska stolen, arkebusering,giftspruta och gaskammare. Vid en "lyckad" avrttning skaden avrttade avlida antingen eller inom loppetav ngra f minuter. Det finns dock flera exempel p fngarsom genomgtt fruktansvrda lidanden innan dden slutligenintrtt. Den enda mjligheten att slippa undan ett ddsstraffr antingen en ny rttegng eller bendning frn delstatensguvernr. , harsammanlagt 69 personer frigivits ur ddscellerna Dettamotsvarar en procent av det totala antalet ddsdmda.Ddsstraffet existerar fr nrvarande i 38 delstater varavTexas r den vrsta med 33 avrttningar bara i r. Detfederala ddsstraffet terinfrdes 1988. Den samhlleligaacceptansen fr ddsstraffet r i delstaten hgre n iriksgenomsnittet, vissa politiker gr till val p sin effektivitetnr det gller att eliminera vissa brottslingar fr gott. Enrapport frn Death Penalty Information Center i Washingtonvisar att de 69 personer som frigavs satt i genomsnitt 7 r iddscell innan de avrttades. Med den nya federalalagstiftningen kring ddsstraffet som president p frra ret ska den juridiska hjlpen tillddsdmda inskrnkas och mjligheten att verklagaminskas. Fr.o.m. har den ddsdmde allts baraen enda mjlighet att f sin sak prvad i en federal domstol,vilket betyder att om ny bevisning framkommer r det ndoerhrt svrt att f resning. I ddscellerna sitter frnrvarande nio personer och vntar p avrttningsdatum,personer som begick brott innan de blev myndiga. I rdet allts mjligt att dma barn (enligt definitionen i FN:sbarnkonvention) till dden. Om ddsstraffet r en horribelvedergllning r ddsstraffet mot barn desto merfruktansvrt.1995 nddes vad man trodde var den makabra kulmen fr ddsstraff: hela56 personer avrttades i landet, en siffra som sedan sjnk till 45 avrttningar1996. Inom loppet av det frsta halvret 1997 hade man redan ntt denfruktansvrda statistiken av 44 avrttningar. I r berknas ett nytt rekordsttas fr personer som frlorar livet i genom statens frsorg. I ett lng-siktigt perspektiv pekar statistiken p att antalet avrttningar hela tidenkar.I mars i r antog medlemsstaterna i FN:s kommission fr mnskliga rttig-heter en resolution dr man krver att de lnder som tillmpar ddsstraff skautverka frre sdana. I resolutionen vdjas det ocks om att havande kvinnoroch personer under 18 r ska skonas. I detta sammanhang br ocks nmnasatt som guvernr i vgrade attbenda en person med allvarliga mentala strningar d humanitra sklanfrdes. vgrade tillsammans med , och tta andra lnder attanta denna resolution, mot 27 rster fr, och fljde konsekvent den linje manfljt d man vgrade anta FN:s konvention om medborgerligaoch politiska rttigheter (artikel 6), som antogs av generalfrsamlingen. Frst1992 kunde man tnka sig att skriva p under frbehll fr mjligheten attdma personer under 18 r till dden, liksom att ddscellernas utformningoch funktion skulle vara ensak, saker som stred direkt mot konven-tionens innehll. Vi anser att inom FN:s kommission fr mnskligarttigheter och alla de andra internationella organ som har mandat attbehandla dessa frgor (och r medlem) verkar fr att frdmaUSA:s ddsstraff. ambassadr och chef fr UD:s enhet fr folkrttoch mnskliga rttigheter, , skriver i en artikel att "Sveriger ocks ett av de ftal lnder som hos FN:s generalsekreterare officiellt harprotesterat mot reservationer gllande just artikel 6, nr sentomsider anslt sig" (, Debatt 4/8 -79). Han hnvisar i artikelnven till ett uttalande av bitrdande utrikesminister : "Sverigefrdmer starkt bruket av ddsstraff och reagerar mot det varhelst detfrekommer, i norr eller i sder, i vst p andra sidan av eller i stp andra sidan av stersjn, och oavsett om det tillmpas av demokratiskaregeringar eller av frtryckarregimer." Detta r givetvis ett starkt uttalandeoch vi tvivlar inte p att fretrdare i internationella sammanhangbetonat vr gemensamma instllning till ddsstraffet. Dock menar vi attndvndigheten av att protestera r desto starkare mot de lnder dr ettdemokratiskt statsskick legitimerar brutala och folkrttsligt kriminella hand-lingar, som i fallet . Vi krver att i alla sammanhang dr frgankan behandlas uttalat krver att ska omprva sin lagstiftning betrffan-de ddsstraffet.Frige Mumia Abu-JamalDen f.d. Svarta Panter-medlemmen och sedemeramedborgarrttsaktivisten och journalisten 1981 efter att ha anklagats fr att ha skjutit en vitpolis till dds. Hndelsen ska ha intrffat en kvll samma rd arbetade som taxichauffr och sg sin bror blibrutalt misshandlad av tv vita poliser. stannadetill och vad som sedan hnde skiljer sig enligt polisens ochenligt Mumias versioner. Enligt polisen ska Mumia ha skjutitpolisen tv gnger i huvudet och enligt Mumia sjlv s hannhan inte ingripa d en stor skara samlades och en person urfolkskaran skt polisen. Under rttegngen anfrde klagarensom bevis att Mumias politiska frflutna och politiska ideerklart talat fr att han haft en verlagd avsikt att mrda enpolis och fr att strka sin bevisning frhrde klagarenunder rttegngen Mumia ingende om hans politiskastllningstaganden. Som vittne presenterade klagarsidan tvprostituerade kvinnor som under vittnesfrhren flera gngerndrade sin beskrivning av svl hndelsefrloppet somMumias utseende p flera viktiga och avgrande punkter.Trots att de tv kvinnorna efter rttegngen uppgav att deknt sig pressade att vittna p.g.a sin egen situation och att deblivit mer eller mindre pressade av poliserna att uppge ettvittnesml mot Mumia, har han inte ftt ngon resning.Mumia har suttit runt fjorton r i ddscell. ifngelset har Mumia, som ju r journalist till yrketproducerat en mngd texter. Nr dessa fr frsta gngenutgavs blev han terigen anklagad, men denna gng fratt bryta mot det yrkesfrbud som rder fr fngar enligtUSA:s lag. Vi vill hr ppeka att det r anmrkningsvrt atten person, som rkar vara dmd och journalist, belggs medmunkavle och enligt lag kan frbjudas att praktisera engrundlggande fri- och rttighet, nmligen yttrandefriheten,som gller fr alla andra medborgare. Mumia har ftt ett nyttavrttningsdatum i r, det fjrde sedan han hamnade iddscell. Vi krver med anledning av detta att den svenskaregeringen hos politiska ledning vdjar fr och krver att han ges en ny, opartisk rttegngutan politiska frtoner och att avrttningsbeslutet upphvs. Att vara fnge i USADet finns fr nrvarade en miljon mnniskor i . En anmrkningsvrt hg siffra ven med tanke pbefolkningsstorleken. Trenden har dessutom visat att antaletfngslade kar. Minderriga i fngelset hr intelngre till ovanligheterna. Vi vill srskilt ptala dennaenorma grupp av amerikanska fngars situation. Detamerikanska rttssystemet har vid ett flertal tillfllen visatsig vara otillrckligt ur rttsskerhetssynpunkt. HumanRights Watch har vid flera tillfllen ptalat bristerna och denojmlika behandlingen fr medborgare utifrn deras hudfrgeller etniska tillhrighet. Denna ojmlikhet r inte lagstadgadmen uppstr som en konsekvens av ett samhlle som fr barangra decennier sedan avvecklade ett rasistiskt rtts- ochsamhllssystem. I en rapport frn Human Rights Watch(HRW), (All to familiar, H.R.W.12/96) ptalas ven dekvinnliga fngarnas situation. I denna rapport, som omfattaren tvrig studie av de kvinnliga fngarna situation, ptalasallvaret med problemet med sexuellt utnyttjande av dekvinnliga fngarna. Enligt HRW pgr allt frn sexuelltofredande, till utnyttjande och vldtkt systematiskt inne ifngelserna av medfngar och - i skrmmande hgutstrckning - av fngelsepersonal mot de kvinnligafngarna. F - om inga - mjligheter finns att f hjlp vilketutnyttjas av frvarna. har antalet kvinnligafngar i kat med nstan och problemetmed sexuellt utnyttjande vxer i kande utstrckning utan atttillrckliga insatser grs fr att bekmpa problemet. Viuppmanar att bilateralt eller i annatlmpligt sammanhang protestera mot behandling avsina fngelseinterner och uppmana dem att ta initiativ till attse ver sitt rttssystem s att trenden med fler och flerinterner varje r hejdas. Fr homosexuella fngar rder ocksen kritisk situation dr flera inom fngelsernas vggarupplever sig vara hotade till livet. Vi krver ven att Sverigesregering i dialog med politiska ledning uppmanardem att ta bestmt avstnd frn de frslag som frts fram -"Three and out" - som innebr att efter tredje fngelsestraffetkan personen, vid ny frseelse bara dmas till livstid. Dettar enligt vrt synstt en rttsvidrig reglering som inte brinfras. Med anledning av det ovan beskrivna frloppet frMumia krver vi ven att fngar i inte ska frlora yttrandefriheten och belggas medmunkavle bara fr att de till yrket r skribenter i ngon form.Politiska flyktingar frn USARitt grundade medborgarrttsrrelsen SCOLED(enforce Development)som arbetar aktivt mot polisvld och polisbrutalitet. Efter detinternationellt uppmrksammade fallet medddsmisshandeln av , dr ett antal vita polisermisshandlade en svart man till dds och blev filmade av enamatrfotograf och flera andra uppmrksammade fall, kan vikonstatera att SCOLED r en befogad och viktig rrelse.Emellertid kom situationen fr Ritt att bli shotfull att han, med fruktan fr sitt liv, skte politisk asyl iSverige i brjan av detta r. Vi yrkar att alla personer somanfr skyddsbehov fr att f politisk asyl i ska f sinsak noga prvad - ven om de kommer frn - ett landsom annars i andra sammanhang karakteriserat somen demokratisk rttsstat och dr den svenska bedmningenvarit att mnniskor inte riskerar frfljelse p grund av sinapolitiska aktiviteter. Vi krver ven att ska tainitiativ till att ptala situationen med polisvld i medanledning av FN:s arbete och erbjuda polisirt std ochutbyte i liknande form som genomfrs i de lnder drtidigare diktatur rtt eller dr polisen allvarligt krnker demnskliga rttigheterna genom maktmissbruk och brutalitetoch att verkar fr att utbilda och trna polisen i andrametoder och synstt.Kvinnobilden frn USAI uppger av den kvinnliga befolkningen attde ngon gng under sitt liv antingen blivit utsatta fr envldtkt eller befunnit sig i en situation dr de uppfattadehotet om vldtkt som reellt och akut. Detta r en ofattbarsiffra. Den kvinnobild som generellt frekommer i USAutgrs i regel av en sexualiserad och exploaterad kvinna,med allvarliga konsekvenser fr kvinnors skerhet ochkvinnofrid. Denna kvinnobild exporteras sedan viakommersiella intressen vidare och genomsyrar de kulturersom har ttt utbyte med . Detta pstr vi utan att fr densakens skull hvda att den sexualiserade och exploateradekvinnobilden inte skulle existera om den inte kom frn USA- vi r mycket medvetna om att problemet ligger djupare nhos ett enda land, men vi r vertygade om att dennordamerikanska kvinnobilden har en betydande inverkanfr resten av vrldens kvinnor. Drfr r det viktigt attSverige med anledning av i Beijingsom hlls 1995 fljer upp och kritiserar den kvinnobild somstrmmar ut ver planeten frn bland annat och somger s negativa konsekvenser fr jmstlldhet ochkvinnofrid.USA:s grnserUSA grnsar till ett flertal lnder. Frn i sder skeren stor legal och illegal invandring. Enligt en rapport frnHuman Rights Watch (Slipping through the cracks, H.R.W.4/97) bryter de nordamerikanska myndigheterna p ettflagrant stt svl mot de mnskliga rttigheterna som motbarnens rttigheter vid omhndertagande av ensamma barnsom korsar grnsen. stts dessa barn ifngelseliknande frhllanden och underbeklmmande omstndigheter av INS, U.S. Immigration andNaturalization Service. hvdar att INS, i motsats tillsitt eget regelverk, inte bara underlter att fra statistik verantalet omhndertagna barn (som enligt H.R.W. uppgr tillflera hundra varje r), utan ven underlter att informera demp ett korrekt stt om deras legala situation. Man underlttarinte kontakten med slktningar, blockerar barnensmjligheter till juridisk assistans och deporterar dem underfrnedrande och hnsynslsa omstndigheter. Vi krver attSveriges regering begr att bttrerespekterar de ensamma barnens situation och protesterarmot den behandling de fr . Vi krver ocks att man iskerhetsrdet agerar fr att de problem som uppstr kringUSA:s grnser och dr mnniskor riskeras att behandlasovrdigt eller direkt farligt hamnar p dagordningen. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om agerande i frga om ddsstraffet i ,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om Mumia ,. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att skall protestera mot de kvinnliga amerikanskafngarnas situation,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att skall protestera mot det kande antalet interner i ,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om rttsskerheten i ,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om minderriga i fngelse i ,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om inskrnkning i yttrandefriheten via yrkesfrbud fr skribenter iUSA:s fngelser,8. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om politiska flyktingar frn ,9. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om svenska insatser fr att minska polisbrutalitet i ,10. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om kvinnobilden i i uppfljning avBeijingkonferensen,11.att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att krnkning av barnens rttigheter och mnskliga rttigheter vidUSA:s grnser uppmrksammas i FN:s skerhetsrd.