mot · GL02Jo219 · 1997-10-06 00:00:00 — Svensk offensiv på livsmedelsmarknaden Inledning och bakgrundLivsmedelsindustrin är en mycket betydelsefull del av svenskindustri. En omsättning på 1995 gördenna industrigren till landets näst största avtillverkningsindustrins delbranscher. Produktionens värdemotsvarar av tillverkningsindustrins totalaproduktionsvärde. Mätt i antal sysselsatta ärlivsmedelsbranschen vår tredje största näringsgren, då vartionde som arbetar i tillverkningsindustrin är anställd i ettföretag som tillverkar livsmedel.Svenska livsmedel håller hög kvalitet. Goda och rationella produktions-förutsättningar i ett gynnsamt klimat och med höga miljömässiga ochdjuretiska krav för en produktion med mycket hög konkurrenskraft iett internationellt perspektiv.Sveriges EU-inträde har inneburit ökade möjligheter för livsmedels-branschen. Öppnade gränser som ger tillgång till en helt annan marknad harmedfört en positiv framtidstro, men för att bli stark och attraktiv krävsintressanta och kvalificerade produkter. Exporten ökade 1994 med 35procent och 1995 , med ett exportvärde på 13,6 miljarderkronor. Men konkurrensen är hård, och vi får inte bortse från det faktum attalla länder i är stora livsmedelsproducenter. Enbart till EU-ländernaökade exporten 1995 med jämfört med 1994.En väl fungerande råvaruproduktion och livsmedelsindustri som gesmöjligheter att utvecklas på rätt sätt har följaktligen mycket stor betydelsesåväl för konsumenter och råvaruproducenter som för vår export.Konkurrenshinder jämfört medDanmarkHuvuddelen av råvarorna till livsmedelsindustrin kommerfrån svenskt jordbruk.Det svenska jordbruket ser av naturliga skäl det danska jordbruket som enstark konkurrent som leverantör till livsmedelsindustrin. Det svenskajordbruket har flera konkurrensnackdelar som en följd av politiska beslut.De svenska energiskatterna är betydligt högre än i och ger enökad kostnadsbelastning bl.a. i köttproduktionen. Den kan beräknas till ca50 öre per kg griskött. Därav utgörs ca per kg av ökade kostnader förfoderproduktionen. Energiskatter finns också i , men är avdragsgillai momsberäkningen och utgör därför ingen belastning (SOU 1997:25).För att ge svenskt jordbruk konkurrensneutralitet gentemot danskt ochövrigt europeiskt jordbruk måste fördyrande energiskatter lyftas avjordbruket. Jordbruket måste åter få använda s.k. grön diesel. Jordbruketborde också jämställas med övrig svensk industri när det gäller elskatten.Spannmål som torkas och mals till djurfoder i ett jordbruksföretag belastasmed elskatt, medan samma foder befrias från elskatt om det mals i ettfoderindustriföretag. Det är orimligt att särskilja och skattebelasta enproduktionsgren i svenskt näringsliv på det sätt som görs.Forskning och utveckling nödvändigKonsumtionsmönster ändras allt snabbare. Krav på livsmedelmed nya egenskaper ökar och därmed behov av allt störreresurser för forskning och utveckling.Livsmedelsforskningen har haft låg prioritet i ochbranschen har av olika skäl satsat relativt lite på FoU.Livsmedelsforskning är av avgörande betydelse för att stärka den svenskalivsmedelsindustrins konkurrenskraft i den förändrade marknadssituationsom EU-medlemskapet inneburit. En stark livsmedelsforskning är ocksånödvändig ur samhällets/konsumentens synvinkel.SOU1997:25, Svensk mat på EU-fat.Vi kunde inte ha uttryckt det bättre själva. Ett ökat intresseför svenska livsmedel inom EU-området kan ge möjlighetertill fler arbetstillfällen inom hela livsmedelsbranschen.Angelägna programområdenInom livsmedelsforskningen kan man urskilja två särskiltangelägna pro-gramområden: Framtidens livsmedelsteknologier Livsmedel med unika kvalitetsegenskaperDet första gäller en kunskapsutveckling som stödjerindustrins framtida utveckling av processer, teknologier ochproduktionsmetoder och det andra bör inriktas motegenskaperna hos framtidens produkter. En storexportpotential för svensk livsmedelsindustri ligger iprodukter med unik kvalitet, ett begrepp som kan innefattamånga olika aspekter och typer av livsmedel.Några exempel: Bekväma livsmedel (snabbtillagat) Naturliga och rena livsmedel (Krav och liknande) Speciella säkerhetskriterier, t ex fria från allergener Unika sensoriska egenskaper i fråga om smak och lukt etc Unika näringsegenskaper, så kallade "functional foods"Exempel på redan framtagna produkter av sistnämnda slagfrån livsmedelsforskningen i är hälsodrycken havremjölk, som är på väg att bli en exportframgång.Livsmedel med särskilda egenskaperFolkhälsoaspekten bör särskilt uppmärksammas ilivsmedelsforskningen. Det behövs fördjupad forskningkring hur ämnen i livsmedel påverkar funktioner i denmänskliga kroppen. Sådan forskning är central för för attutveckla livsmedel med särskilda värden ur hälsosynpunkt.Sådan mat - functional foods - kan förväntas få en ökadefterfrågan. Det är också viktigt att oklarheter igränsdragningen mellan livsmedel och läkemedel reds ut.Utvecklingen på detta område får inte hämmas p.g.a.stelbenta regelsystem.Livsmedel i konsumentperspektivKonsumenter följer nya trender i allt högre utsträckning ochmed allt kortare anpassningstider. Krav på livsmedel medhög kvalitet, säkra livsmedel och bekväma livsmedel ökar,och därmed behovet av en marknadsorienteradutvecklingsprocess.Hushållens förutsättningar, sammansättning och vanor har kraftigtförändrats . Samhällsvetenskaplig forskning är nödvändig föratt kunna ge oss ökad kunskap om hushållens villkor, behov och beteenden.Det gäller såväl det enskilda hushållet som storhushållet.LivsmedelsforskningenForskning på lantbruks- och livsmedelsområdet bedrivshuvudsakligen vid SLU i , , SLU iUppsala och i Göteborg.Det statliga stödet till livsmedelsforskningen i kommer blandannat från forskningsråden. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () harfått det övergripande ansvaret för livsmedelsforskningen. Volymen är dockförhållandevis liten för att medge tvärvetenskapliga satsningar. Vidare finnsgränsdragningsproblem gentemot () när det gäller livsmedelsteknisk forskning och () när det gäller näringsforskning med risk för att viktiga områdenfaller "mellan stolarna".Den svenska livsmedelsforskningen har emellertid inte svarat motbranschens utveckling och stigande behov. Satsningarna har i princip varitoförändrande . Trots branschens stora betydelse iolika avseenden har medelstilldelningen varit mycket blygsam. Omfattningenav svensk livsmedelsforskning ligger totalt på knappt 480-500 miljonerkronor , varav de offentliga medlen utgör 80-100 miljoner. Industrinsatsar fyra gånger så mycket på FoU. I förhållande till det totalaproduktionsvärdet är dock andelen som avsätts till FoU förhållandevis låg,. I de flesta andra industribranscher är den högre.Det borde vara av intresse såväl för staten som för industrin att debefintliga resurserna vid universitet, högskolor och forskningsinstitutanvänds optimalt. har forskningen bedrivits vid ett antal högskolorutan egentlig samordning och utan ett gemensamt mål.Sverige behöver få till stånd en offensiv livsmedelspolitisk strategi som börinnehålla ett samordnat och ökat nationellt program för forskning ochutveckling inom livsmedelsområdet, där universitet, högskolor,forskningsinstitut och industrin aktivt samverkar i syfte att stärkalivsmedelsindustrins konkurrenskraft. (SOU 1997:25, Svensk mat på EU-fat)Om skall ha en chans att lyckas med sina ambitioneratt vidga marknadsandelarna i ett internationellt perspektivmed nya högkvalitativa produkter, så måsteforskningsresurserna samordnas bättre.Regeringen bör verka för att en bättre samordning av forskningsinsatsernakan komma till stånd i samverkan med näringslivet och jordbruket.Första steget till något som kan betecknas som ett centrum förlivsmedelsforskning har tagits genom att ett konsortium bildatsmellan , SLU och under namnetLivsmedelscentrum (LCL).Dansk livsmedelsindustri omsätter 120 miljarder Dkr och är alltså någotstörre än den svenska.Genom att satsa på ett stort forskningsprogram i offentlig regi, kallatFÖTEK, försöker att vidareutveckla sin livsmedelsindustri. MedFÖTEK har man samordnat FoU-program där staten bidrog med 525 miljDkr för första etappen och näringslivet med ungefär lika mycket. bidrar staten med 100 milj DK till samarbetsprojekt. De flestaprojekten är finansierade med hälften av medlen från företagen och hälftenfrån samhället. Inom ramen för FÖTEK prövas och beviljas anslag tillforskning inom hela livsmedelskedjan.Inom ramen för en bättre samordning av forskningen på livsmedels-området bör också i fortsatta forskningsmedel satsas utifrån etthelhetsperspektiv.Modern förädlingsteknik får intehindrasSamtidigt är det lika viktigt att inte belägga FoU pålivsmedelsområdet med restriktioner som kan bromsa uppoch hämma en svensk utveckling. Sålunda är det nödvändigtatt de svenska förädlingsföretagen kan använda sammaförädlingstekniker och förädlingsmaterial somkonkurrenterna utomlands. Annars hamnar de svenskaföretagen snart på efterkälken, vilket skulle innebära attsvensk råvaruproduktion inte skulle få tillgång till nyttkonkurrenskraftigt växtmaterial. Detta skulle på kort tidkunna bli helt förödande för livsmedelsnäringen i landet.Ett hinder för att få utnyttja modern genteknik i växtförädlingen skulledessutom försvåra en utveckling mot mindre miljöbelastande odlingsmetoderi jordbruk och trädgårdsskötsel.RegeringsförklaringenFörslagen i SOU 1997:25, och statsministerns ord iregeringsförklaringen om att "ytterligare insatser för attförbättra svensk livsmedelsproduktion övervägs", får inte blijust bara ord, utan måste ges en reell innebörd i ett markantökat stöd till forskning och utveckling på livsmedelsområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om återgång till grön diesel för jordbruketstraktorer och redskap i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att hos regeringen begär en utredning om elskatternas effekterför jordbruket, dels i förhållande till övrig svensk industri, dels iförhållandetill danskt och övrigt europeiskt jordbruk i enlighet med vad som anförts imotionen,13. att hos regeringen begär förslag om hur en bättre samordningav forskningsinsatserna kan komma till stånd i samverkan med näringslivetoch jordbruket i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av konsumentinriktad forskning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att oklarheter i gränsdragningen mellan läkemedel och livsmedelbör utredas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hinder inte bör skapas för utnyttjande av modern genteknik.