ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ub459 · 1997-10-06 00:00:00 — Mycket av det lokala mobiliseringsarbetet i glesa bygder och på små platser tar sin utgångspunkt i en idé eller tanke om folks platskänsla eller i den lokala identiteten. Detta är en viktig utgångspunkt för resonemanget om kraften i den lokala rörelsen. Men det behövs mer forskning om vad som händer i processen som kommer i gång i dessa utvecklingsgrupper. Hur stark är den lokala identiteten, vad är det som gör att människor tar tag i sina problem och finner lösningar på dem? är det viktigt att det lokala utvecklingsarbetet sker i ett perspektiv eller sammanhang av omvärldskontakter och omvärldsorientering. Här är betydelsen av samverkansprojekt mellan forskare och praktiker, dvs lokala utvecklingsgrupper, stor. Det skulle vara önskvärt med ett bredare intresse från forskares sida när det gäller glesbygdens eller landsbygdens utvecklingsproblem. Det finns goda förutsättningar att bland annat i bygga vidare på en forskartradition med deltagarorienterad eller styrd forskning. Sådana erfarenheter finns dels med nära inriktning mot lokala utvecklingsprocesser, dels också inom forskning som primärt har andra förtecken som t ex arbetsliv, jämställdhet och folkhälsa samt socialt arbete, men skulle kunna ges en tydlig knytning till lokala förhållanden i ett bygde- eller platsperspektiv. Man skulle kunna ge , med dess kontakter till länets forskarresurser, i uppdrag att organisera och få till stånd sådana processer och möten i som stöd för lokalt utvecklingsarbete i den breda dimensionen om lokala initiativ för sysselsättning och social sammanhållning. Sådana processer, med ett nära FoU-stöd till det lokala utvecklingsarbetet, skulle kunna prövas t ex i , och . FoU-stödets form och innehåll skulle kunna organiseras, liksom processens uppläggning och resultat skulle kunna följas upp i en samverkan mellan (gruppen för regionalvetenskaplig forskning och välfärdsvetenskapligt forum), forskningsråd samt i . Processen borde kunna pågå och möjligen riktas till ett antal intresserade kommuner och deras lokala utvecklingsgrupper per län. På så sätt skulle processen också kunna bli en del av den kompetensutveckling av kommunala politiker och planerare som betonar betydelsen av. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FoU-stöd.
mot · GL02Ub468 · 1997-10-06 00:00:00 — Forskning vid små och medelstora högskolor En av de mest expansiva delarna av den eftergymnasiala utbildningen är inrättade små och medelstora högskolorna. Grundutbildningar inom olika ämnesområden har varit kärnan i deras verksamhet. Flera högskolor har dessutom påbörjat arbetet med att bygga upp egen forskningsverksamhet och forskarutbildning. Utbildningarna har präglats av regionala behov och deras verksamheter har utvecklats i en mängd olika riktningar, mångfalden är påtaglig och innebär i sig en välkommen stimulans i svenskt utbildningsväsende. Problemen är dock många i ett så omfattande uppbyggnadsarbete. Så är t ex tillgången på kvalificerade lärare dålig, av lärarna har egen forskarutbildning. Detta försvårar också möjligheterna att utveckla forskning vid högskolorna. Det är viktigt att fasta forskningsenheter inte byggs upp alltför snabbt utan att högskolorna, i synnerhet de små högskolorna, i ett inledande skede får pröva sig fram och testa olika utvecklingsmöjligheter. Stöd för utveckling av grundforskning vid små och medelstora högskolor bör inte fördelas som generella anslag i budgeten enär utvecklingen av forskningen har kommit så olika långt vid olika högskolor. Med de begränsade resurser som finns är det viktigt att anslagen styrs till de initiativ som håller hög kvalitet och kan bedömas ha goda utvecklingmöjligheter. föreslår därför inrättandet av en utvecklingsfond för små och medelstora högskolor. Fondens syfte skall vara att stimulera utveckling av forskning, i första hand grundforskning, av betydelse för utveckling av högskolans framtida forskning. Anslag kan ges för en period . Som exempel på verksamheter som skall prioriteras kan nämnas Anställning av en forskare (professor eller motsvarande) för att utveckla ett visst område, biträda vid undervisningen och bedriva forskning inom ett för högskolan intressant område. Projekt för utveckling av vissa forskningsområden i samverkan med högskolor eller universitet inom eller utom landet. Internationell utbytesverksamhet, t ex för att möjliggöra ett lärarforskar-utbyte med ett utländskt universitet , som stimulans för högskolans forskning och högre utbildning. Deltagande i internationella forskningsprojekt av direkt intresse för högskolans långsiktiga utveckling i kompetenshöjande syfte. Anordnande av internationella konferenser vid högskolan inom områden av speciellt intresse för utveckling av högskolans framtida forskning. Fonden skall handhas av och anslagen delas ut efter ansökan till fonden från högskolans rektor. Ansökningstillfällen skall vara och projektens kvalitet och betydelse för högskolans utveckling skall vara huvudkriterier vid bedömningen. Utdelning av anslag sker efter bedömning i en grupp där majoriteten skall vara väl kvalificerade forskare. Närmare detaljer rörande fondens mål och villkor skall utformas av i samverkan med representanter för högskolornas ledning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en utvecklingsfond för forskning vid små och medelstora högskolor.
mot · GL02Ub469 · 1997-10-06 00:00:00 — Svensk forskning och EU har genom EU-medlemskapet fått ett nytt inslag i forskningspolitiken. EU styr avsevärda forskningsresurser tillbaka till medlemsländerna i form av forskningsanslag. EU fastlägger därvid vilka forskningsområden som skall prioriteras och ställer också en mängd villkor för att en ansökan skall kunna beviljas, t ex krav på antalet EU-länder som skall vara representerade i projektet. Reglerna för ansökan, bedömningar av ansökningarna, redovisningsplikten etc skiljer sig i flera väsentliga avseenden från vad som är brukligt vid svenska forskningsråd. Ett anslag från EU är som regel kopplat till krav på en ekonomisk motprestation, ofta av storleksordningen . Denna del tas som regel från de forskningsmedel som svenska forskningsråd, fonder eller universitet disponerar. EU:s forskningspolitik styr alltså på många sätt inriktningen av svensk forskning och indirekt också medelsanvändningen. De svenska forskningsmedel som binds upp genom deltagande i olika EU-projekt är av ungefär samma storleksordning som den totala kostnaden för all svensk grundforskning, som finansieras genom statliga forskningsråd. har, som litet land, ganska små resurser för forskning. Antalet kompetenta forskare inom landet är litet. har tidigare haft ett, i relation till sin storlek, omfattande vetenskapligt samarbete med den internationella frontforskningen över hela världen. Så har t ex forskningssamverkan med amerikanska universitet varit omfattande. Man skulle ha förväntat sig att forskningssamarbetet med den växande universitetsforskningen i många länder i och skulle ha utvecklats snabbare. Genom att en relativt stor andel av forskningsresurser, ekonomiska såväl som personella, bundits upp i EU-projekt finns det en risk att andra utvecklingsmöjligheter hämmats, att tidigare forskningssamverkan med försvagats och att kvalitén i den inhemska forskningen sänkts. deltagande i den EU-styrda forskningen har pågått så att en utvärdering torde vara möjlig. En sådan utvärdering vore av stort värde för utformningen av den framtida, svenska forskningspolitiken. En utvärdering skulle ge underlag för en bättre planering av hur de medel som måste disponeras som motprestation för EU-anslag skall användas. Som läget nu är ligger denna mycket stora del av svenska forskningsmedel i stort sätt utanför den sektor som svensk forskningspolitik påverkar, t ex genom de riktlinjer för forskningspolitiken som svenska folket via , enligt svensk demokratisk tradition, fattar beslut om. Vi föreslår därför att revisorer får i uppdrag att utvärdera konsekvenserna för svensk forskning av deltagandet i EU:s olika forskningsprogram enligt vad som ovan anförts. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger revisorer i uppdrag att utreda vilka effekter på svensk forskning som deltagandet i EU:s forskningsprogram har haft och därvid speciellt uppmärksammar de typer av effekter som behandlats i motionen.
mot · GL02Ub470 · 1997-10-06 00:00:00 — För fastställande av medelstilldelningen till universitet och högskolor vad avser grundutbildningens kostnader används vissa genomsnittliga ersättningsbelopp. Dessa bygger på bland annat olika parametrar för beräkning av kostnader för en studieplats beroende på vilken ämnesgrupp platsen tillhör. För vissa laborativa ämnen som kräver dyrbar utrustning, specialinredda laboratorier, hög lärartäthet, etc beräknas platskostnaden som betydligt högre än för ämnen som inte har sådana fördyrande undervisningsbetingelser. De i statsbudgeten anslagna medlen bygger alltså på en viss fördelning av studieplatser i olika kostnadskategorier för aktuella utbildningsområden. Universitet och högskolor har, sedan avregleringen av medelstilldelningen genomfördes, frihet att relativt självständigt fördela anslagna medel till fakulteterna. Fakulteterna har sedan, också relativt fritt, att fördela de till dem anslagna medlen vidare till institutioner. Institutionerna gör i sin tur ytterligare fördelning av institutionsanslagen på olika utbildningar och kurser inom institutionen. Avregleringen av finansieringen av grundutbildningen var ett steg i rätt riktning och helt i linje med den allmänna decentraliseringen av beslut från staten till de myndigheter som handhar verksamheten. Det finns dock skäl att följa hur medelsfördelningen sker: Dels är det av betydelse att användningen av statliga medel har en ordentlig genomlysning så att det klart framgår till vad anslagna medel används. Det är t ex av stort intresse att veta i vilken utsträckning och på vilket sätt de ovan nämnda beräkningsgrunderna för beslut om anslagens storlek är relaterade till hur pengarna sedan används. Dels är det av stort intresse att veta vilka effekter avregleringen haft på utbildningars kvalitet, omfattning och likvärdighet vid landets olika lärosäten. Det är t ex fullt möjligt att vissa utbildningar, som när anslagen var hårt reglerade hade mycket likartade resurser, under de nya förhållandena har fått helt olika ekonomiska förutsättningar för sin verksamhet. Exempel på sådana utvecklingar finns, så är t ex de tidigare små skillnaderna i ekonomiska resurser mellan psykologutbildningarna vid olika universitet mycket stora (anslaget för en studerandeplats kan skilja mellan universiteten). Sådana skillnader kan vara uttryck för brister i fördelningssystemet som leder till icke önskade effekter, t ex vad gäller kvalitén i utbildningarna. Under alla omständigheter så bör en genomlysning av hur fördelningssystemet fungerar vid olika lärosäten ske så att ett bra underlag för den framtida utbildningspolitiken erhålls. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ge revisorer i uppdrag att granska hur fördelningen av medel sker vid olika lärosäten, hur dessa principer överensstämmer med de beräkningsgrunder som används vid statens budgetarbete samt vilka konsekvenser för likvärdighet och kvalitet i utbildningarna det nuvarande anslagsförfarandet har.
mot · GL02Ub471 · 1997-10-06 00:00:00 — är ett land med etnisk och kulturell mångfald, ca 900 000 personer födda i ett annat land med annan kultur och andra traditioner är bosatta här. Dessa personer kommer i kontakt med vårt samhälle på olika sätt och de har som alla andra rätt att mötas med respekt och förståelse. Brister i kunskaper om människor med annan kulturell bakgrund kan ge upphov till missförstånd och problem både för den enskilde individen och för personalen och det den företräder. har kartlagt förekomsten av invandrarkunskap i sju högskoleutbildningar; läkare, tandläkare, sjuksköterska, psykolog, socionom, social omsorg och barn- och ungdomspedagogisk utbildning. I examensbeskrivningarna är det endast barn- och ungdomspedagogisk utbildning som har krav på kunskaper inom invandrarområdet. Varje högskola har stor frihet att själv bestämma innehållet i utbildningen och invandrarkunskap behandlades inte genomgående i de 81 kartlagda utbildningarna, i fem ingick invandrarkunskap inte alls och i ett 20-tal endast i begränsad omfattning. För samtliga grundutbildningar var den genomsnittliga omfattningen 2,5 poäng. I flera utbildningar förekom endast sporadiska föreläsningar och enstaka temadagar. Möjlighet till vidareutbildning inom området genom fristående kurser fanns hos en fjärdedel av utbildningarna. Det kan konstateras att invandrarkunskap förekommer i begränsad omfattning i flera grundutbildningar och att skillnaderna är relativt stora både inom och mellan de olika utbildningarna. Det finns behov av kunskaper och kompetens inom området. Dels bör högskolorna uppmärksamma detta och i samverkan med huvudmännen inom hälso- och sjukvård och få till stånd en utökad utbildning, dels bör den nya myndigheten få till uppgift att verka för att invandrarutbildning kommer personal till del inom alla samhällsområden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om invandrarkunskap.
mot · GL02Ub472 · 1997-10-06 00:00:00 — Det är ett känt faktum att allt fler privatpersoner (och familjer) hamnat eller kommer att hamna i den s.k. skuldfällan. Ett flertal undersökningar och utredningar belyser detta. Staten har reagerat på detta växande samhällsproblem, framför allt genom förebyggande åtgärder. Man har bl.a. ålagt samt kronofogdemyndigheterna att arbeta med förebyggande verksamhet, framför allt genom information. De ovannämnda åtgärderna kommer förhoppningsvis att få avsedd effekt. På kort sikt kommer dock antalet människor i eller på väg in i skuldfällan att fortsätta öka på grund av redan tagna krediter. Förutom de sociala, psykologiska och naturligtvis ekonomiska problem som drabbar personerna i fråga, växer också trycket på den samhällsapparat och de handläggare inom statlig och som skall ta hand om dessa människor. Hos såväl socialförvaltningen, hemkonsulent- och den kommunala konsumentverksamheten samt inom kriminalvården och kronofogdemyndigheterna känner man redan av detta. Med denna bakgrund har beslutat om en skuldsaneringslag. I konsumentpolitiska kommitténs arbete understryks vikten av insatser kring skuldsaneringsarbetet och att en ökad kompetens tillförs ämnet. Eftersom problemet med skuldsanering och skuldrehabilitering är relativt nytt och outforskat samt att det delvis berör också nya samhällsgrupper de utåt sett socialt etablerade människorna, som handläggare inom inte brukar möta så ofta ställs nya kunskapskrav. Den traditionella utbildningen på högskolan för blivande socialsekreterare saknar detta samlade grepp om en skuldsatt persons mångfasetterade problem. Som handläggare av skuldsatta personers problem kommer man in på många olika områden av rättslig och ekonomisk natur, exempelvis gränserna för den kommunala kompetensen vad gäller borgen och garantier inkassorätt, skatterätt med regler om existensminimum, jämkning, avdrag m.m. exekutionsrätt/obeståndsrätt, främst reglerna för utmätning samt konkurs och ackord. För att rusta handläggare av skuldsatta människors problem och för att tillvarata samhällets resurser på ett effektivt och kostnadsbesparande sätt fordras en rationell och enhetlig utbildning i ämnet skuldsaneringsrätt. Denna utbildning torde också, utöver kommuner och fackliga organisationer, kunna bli intressant för banker, försäkringsbolag, finansinstitut m.m. Detta nya kunskapsfält, som berör frågor inom civilrätt, ekonomi, socialrätt och kommunalrätt, bör ha beteckningen skuldsaneringsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett nytt ämne benämnt skuldsaneringsrätt införs inom högskolan.
mot · GL02Ub473 · 1997-10-06 00:00:00 — Brottsförebyggande arbete i lärarutbildning Brottsligheten i har ökat kraftigt sedan slut. kom 200.000 brott till polisens kännedom. var antalet uppe i 1.150.000 en ökning med . Debatten om hur brottsligheten skall bekämpas handlar till stor del om statens roll. Det gäller lagstiftning och straffbestämmelser och hur polis, åklagare, domstolar och kriminalvård skall arbeta. Men också andra politiska områden har betydelse för brottsbekämpningen. Det gäller exempelvis socialpolitiken, skolan, fritidsverksamheten, arbetet med att integrera invandrare i det svenska samhället och statsplanering. Redan i tidig ålder är det brottsförebyggande arbetet av stor vikt. Här har föräldrarna den avgörande rollen för sina barns framtid. Barnomsorgspersonal och lärare spelar även de en stor roll i barnens utveckling. Det är av stor vikt att kunskapen ökar inom det brottsförebyggande arbetet bland dessa yrkeskårer. Detta kan ske genom att det brottsförebyggande arbetet uppmärksammas och lyfts fram i den pågående översynen av lärarutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att uppmärksamma det brottsförebyggande arbetet i den framtida lärarutbildningen.
mot · GL02Ub474 · 1997-10-06 00:00:00 — att avvisar regeringens förslag att flytta fram platsökningen , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarförsörjning och betydelsen av lärares kompetensutveckling, att hos regeringen begär förslag om ytterligare anställningar som doktorander i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär en plan för hur de som är inskrivna som forskarstuderande och som saknar finansiering enligt de nya reglerna för forskarutbildning skall kunna fortsätta sina studier, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskarutbildningen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sommaruniversitet skall ingå i utbildningsuppdraget till universitet och högskolor och finansieras av staten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel för ytterligare 20 000 sommaruniversitetsplatser, att avslår regeringens förslag om förlängning av möjligheten att studera med stöd av s.k. NT-arvoden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de särskilda medel som fördelas av forskningsråden till postdocstipendier till kvinnor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ställa upp jämställdhetsmål även för sektorsforskningsorganen, att avslår regeringens förslag om stipendium för dem som läst s.k. basår vid komvux, att avslår regeringens förslag om särskilt studiestöd för YTH-utbildningarna, att avvisar regeringens förslag till besparing på anslaget för svenska studenters möjlighet att studera med studiemedel utomlands, att avvisar regeringens förslag om en begränsning till av den tid som studiemedel kan erhållas för studier i utlandet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av svenska tolkar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av ett svenskt öppet universitet som svenskt distansuniversitetSDU, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till (U1995:07) DUKOM, att hos regeringen begär ett förslag om avskaffande av kårobligatoriet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning på export, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) A 11 Bidrag till svensk undervisning i utlandet B 18 : Forskning och forskarutbildning B 33 Högskoleutbildning på : Grundutbildning B 45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (Att av regeringen fördelas tillbaka till högskolor och universitet) (Att av regeringen fördelas till högskolor och universitet för sommaruniversitets platser B 45 Anslagspost 11 högskola B 46 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor (Att av regeringen fördelas till högskolor och universitet för anställning av doktorand)
mot · GL02Ub475 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid förra årets budgetbehandling i beslutades att och i , samt skulle tilldelas idrottsligt utbildningsområde, dvs en högre ersättningsnivå för bedrivande av utbildning i ämnet Idrott och hälsa. var det enda lärosäte i landet, vid sidan av de tre nämnda, som dittills bedrivit utbildning i Idrott och hälsa med inriktning mot de högre skolstadierna, som inte erhöll den högre s k idrottsliga ersättningen. Utskottet uttryckte visserligen en förhoppning om att självt skulle ta ansvar för tvåämneslärarutbildningens fortlevnad. Tyvärr resulterade emellertid beslutet i att inte längre ansåg sig ha råd att driva en utbildning, som på övriga tre utbildningsorter erhåller en högre ersättningsnivå. Under föregående år utreddes en ny organisation inom hälso- och sjukvårdens område vid , den s k . Där finns idéer om att inkludera ett hälsobefrämjande perspektiv, som dessa mer friskvårdsinriktade utbildningar står för, i en Hälsovetenskaplig akademi vid GU. Utbildningsområdet idrott skall definieras brett, folkhälsoarbetet bör utgöra den genomgående profileringen med motionsverksamheten i centrum och inte riktad mot en mer elitidrottsinriktad verksamhet. Då kan man också skapa något nytt inom den förebyggande verksamheten, där frisk- och sjukvård kan mötas. Det blir mycket svårt att genomföra de visionära idéerna om en sammankoppling mellan dessa båda inriktningar om det inte finns någon utbildning inom området idrott vid , på lika villkor som vid övriga tre orter som utbildar inom området Idrott. finns mycket god kompetens för att bedriva denna typ av utbildning och forskning med en stor grupp universitetslärare och forskare inriktade mot utbildningsområdet Idrott och hälsa. Det är också rimligt att det i en av befolkningstätaste regioner finns en utbildning i området Idrott och hälsa. Utbildningen har hela sydvästra som upptagningsområde och det kan inte anses önskvärt att de studenter, som önskar kombinera idrott och annat ämne skall behöva flytta till östra eller norra , när det finns god kompetens i regionen. Utbildningen fordrar inga nyinvesteringar i byggnader eller anläggningar. Tillgången till lokaler m m är mycket god. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsområdet idrott vid .