ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sk692 · 1997-10-06 00:00:00 — Beskattning av fruktviner och fruktdrycker Den så kallade alkohollemonaden är en dryck som är mycket populär på marknaden. Den marknadsförs på ett sätt som strider mot det mål som ställt om alkoholpolitiken. Den riktas företrädesvis till unga kvinnor som drycken som ger berusning utan att smaka alkohol. Det finns flera andra starka invändningar mot dessa drycker: Produkterna kräver i princip inga råvaror från jordbruket. Produkterna har en fördelaktig beskattning. Skattekategorin Andra jästa drycker än vin och öl är mycket svår att tolka. I definitionen framgår att med andra jästa drycker än vin och öl förstås fruktviner som inte är framställda av vindruvor eller druvmust och där alkoholhalten överstiger men inte 10 volymprocent eller men inte över 15 volymprocent under förutsättning att alkoholhalten uppkommit enbart genom jäsning. Viktigt att notera är att under 10 volymprocent behöver alkoholhalten inte komma enbart från jäsning. Av ovanstående framgår att en produkt som har en alkoholhalt under 10 volymprocent men med en liten andel jäst produkt och där sedan huvuddelen av alkoholhalten uppkommit genom tillsättning av ren etylalkohol eller etylalkoholbaserade aromer hamnar i denna skattekategori. Om ingen jäst andel finns i produkten hamnar den i skattekategorin Mellanklassprodukter och i skatteklassen för andra produkter än vin, öl och andra jästa produkter. cider med liten andel cider med enbart tillsatt De produkter som finns på marknaden har definitivt inte fått sin alkoholhalt via jäsning utan alkohol har tillsatts, men har en obetydlig mängd av jäst produkt för att få en förmånligare beskattning. Inom EU råder andra förhållanden. Om en produkt har någon form av inblandning av alkohol som inte uppkommit genom jäsning så skall den beskattas som sprit. I råder förhållandet att om en produkt har någon form av inblandning av alkohol som uppkommit genom jäsning så skall den beskattas som vin. Vi anser att fruktviner och drycker där huvuddelen av alkoholhalten uppkommit genom tillsättning av ren etylalkohol eller etylalkoholbaserade aromer och således inte genom jäsning skall beskattas som sprit. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av fruktviner och -drycker.
mot · GL02Sk693 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt EU-beslut kommer all skattefri försäljning inom EU att förbjudas . Det innebär att rederier, flygplatser och flygbolag kommer att tvingas upphöra med denna verksamhet vid resor inom EU. För sjöfartens del visar undersökningar att cirka en tredjedel av inkomsterna försvinner. Cirka 2 700 arbetstillfällen på svenska färjelinjer kan försvinna på grund av att taxfreeförsäljningen upphör. Resultatet kan bli försämrade kommunikationer, ökade transportkostnader för svenska företag samt höjda priser för konsumenterna. Det finns också en uppenbar risk att de miljösatsningar som sjöfartsnäringen påbörjat, genom minskning av utsläppen av kväve och svavel, kommer att försenas av ekonomiska skäl. Det kan också innebära att transportstrukturen förändras vilket skulle gynna kvarvarande trafik med taxfree till länder utanför EU, vilka inte omfattas av förändringen vad gäller den skattefria försäljningen. Enligt vår mening bör verka för att tidpunkten för avskaffandet av den skattefria försäljningen inom EU senareläggs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om borttagande av den skattefria försäljningen.
mot · GL02Sk694 · 1997-10-06 00:00:00 — Taxfreeförsäljning till hemvändande passagerare När man som passagerare flyger till något annat land så har man möjlighet att handla skattefritt. Vad man får köpa och hur mycket bestäms av vad som står i 1994:1551. Att man får köpa endast vid avresa till utlandet står i tullagen (SLS 1994:1550). Konsekvensen av detta är att många köper i och tar med sig sin taxfreepåse på både utresan och inresan. Förutom att det är mycket opraktiskt så innebär detta att bensinförbrukningen ökar hos flygbolagen (enligt uppgift så använde Blue Scandinavic extra flygbränsle ) p.g.a. extra last, och säkerhetsrisken ökar p.g.a. ökad brandrisk. För att minska dessa negativa konsekvenser och i stället ge svensk handel en bättre konkurrenssituation så tycker jag att vi skall införa samma system som och har, nämligen den att ge passagerare som kommer från utlandet möjlighet att handla skattefritt när de kommer till . Att lösa detta praktiskt kan inte vara något stort problem. Det passageraren måste göra är att visa upp sitt boardingcard även på hemresa före passkontroll. Jag vill därför föreslå att 45 § andra stycket tullagen (SLS 1994:1550) som avreser till utlandet ändras till som inreser till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av 45 § tullagen (1994:1550).
mot · GL02Sk695 · 1997-10-06 00:00:00 — Trädgårdsodlingen har haft tillgång till medel som kunnat användas för kollektiva ändamål inom näringen. Restitutionen av bensinskattemedel efterföljdes av den kollektiva återföringen av prisregleringsmedel. Inför EU-medlemskapet erhölls sammantaget för att stärka trädgårdsnäringens långsiktiga konkurrenskraft. Dessa kollektiva medel har finansierat ytterst angelägna verksamheter för svensk trädgårdsnäring. Det har bland annat varit utvecklingsarbete, kvalitets- och konsumtionsfrämjande åtgärder samt effektivisering av marknadssidan. Många av de verksamheter som bedrivits med ovanstående beskrivna medel har tvingats upphöra i samband med att stöden avvecklats. som denna utveckling skett har anslagen till FoU-verksamhet inom trädgårdsnäringens område reducerats kraftigt. Näringens struktur är sådan att företagen är alltför små för att bedriva egen utvecklingsverksamhet, men behovet är fortsatt stort. För att stärka trädgårdsnäringens konkurrenskraft är det nödvändigt att det även framöver kan bedrivas tillämpad forsknings- och försöksverksamhet, teknik- och metodutveckling, avsättningsfrämjande verksamhet m.m. I andra EU-länder t.ex. och ställs kollektiva medel till förfogande genom stöd av lagstiftningen. En särskild produktionsavgift åläggs företagen dvs. att en obligatorisk skyldighet finns för varje näringsidkare att delta och detta förutsätter ett lagstadgat krav för att nå denna delaktighet. Jag föreslår att en översyn görs för att utreda förutsättningarna för att införa en obligatorisk produktionsavgift för alla svenskproducerade trädgårdsprodukter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna för en obligatorisk produktionsavgift för svenskproducerade trädgårdsprodukter.
mot · GL02Sk696 · 1997-10-06 00:00:00 — Slopad bekämpningsmedelsavgift på ättika I sökandet efter mindre giftiga och mindre miljöbelastande bekämpningsmedel har ättika lanserats som ogräsmedel med en brännande effekt. Ättika skulle i viss utsträckning kunna ersätta andra preparat och bekämpningsmetoder. Nedbrytningsprodukterna vatten och koldioxid är ofarliga för människa och miljö. Dock kan det antas att det har en viss försurande effekt. Ättika beläggs liksom andra preparat med bekämpningsmedelsskatt när den säljs som bekämpningsmedel. Eftersom skatten tas ut på mängd aktiv substans fördyras användningen av ättikan oproportionerligt mycket i förhållande till andra preparat. Detta har medfört att ättikan inte har kunnat introduceras i större utsträckning. Som bekämpningsmedelsskatten är utformad förhindrar den introduktion av nya och miljövänligare alternativ. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av bekämpningsmedelsskatten med inriktningen att inte miljövänliga bekämpningsmedel missgynnas i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk697 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Bort från en gång slit och sedan släng Engångsmaterialens tid borde i huvudsak vara förbi. De passar inte in i ett miljövänligare, ekologiskt hållbart samhälle. Självklara undantag är t.ex. sjukvården, särskilt där smittorisken är stor. Där är det rimligt att fortsätta använda vissa engångsartiklar. Men mängden engångsmaterial inom andra sektorer bör kraftigt minska. Engångsmaterialen innebär inte enbart ett stort onödigt uttag av naturresurser, utan också i många fall kraftigt ökad nedskräpning. Det är bara att se sig omkring på gator och torg, i papperskorgar och runt korvkiosker. Då ingen ska bruka materialet längre, finns det en stor risk att det slängs utan särskild åtanke. Detta innebär givetvis en smittorisk, miljöförstöra naturen eller skada djur som t.ex. plastringarna som håller samman ölburkar gjort. Försök med engångsmaterial som snabbt bryts ned och återgår i kretsloppssystemet, t. ex. tallrikar och muggar av majs eller papper och teskedar i tunt trä, har fungerat relativt väl. Frågan måste ändå alltid ställas om engångsartikeln är bättre än flergångsartikeln vad gäller livscykelns hela energi- och miljökostnad. Det kan betyda att den, trots allt, inte är att föredra och bör bytas ut. Det finns alltså en mängd gränsfall, där den goda saken ändå inte är så god. Substitutionsprincipen bör alltid vara vägledande. 3 Miljöskatt på slöseriet Alla icke snabbt nedbrytbara artiklar av engångskaraktär, ofta baserade på fossil olja eller olika metallegeringar, borde med statlig stimulans substitueras ut. En möjlig väg att gå är att göra som i tyska och införa en särskild miljöavgift på engångsmaterial. Det bör utredas på vilka grunder, och efter vilken skala och storlek, en sådan miljöskatt eller miljöavgift skulle kunna användas. Det måste givetvis också avvägas mot själva administrationen av avgiften. Går det att finna ett administrativt enkelt och billigt system för miljöavgift på engångsartiklar, bör ett sådant system prövas. Det kan ske för en begränsad mängd artiklar, där det är enkelt att byta till flergångsprodukter, och där miljövinsten av att göra så är tydlig. Efterhand kan systemet, om det fungerar som tänkt, breddas till fler produkter. Det är också möjligt att, som med tyska , tillåta kommunerna att införa en lokal skatt på engångsmaterial. Kommuner, där problemet med avfall bestående av engångsmaterial är särskilt stort, kan då med avgiften stimulera fram miljöbättre lösningar. Utifrån de många olika möjligheter som föreligger föreslår vi att en statlig utredning görs angående miljöavgifter på engångsmaterial. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om en särskild miljöavgift på engångsmaterial.
mot · GL02Sk699 · 1997-10-06 00:00:00 — Lika vägtrafikskatt för disel- och bensindrivna bilar m.m. 1 Lika vägtrafikskatt för diesel- och bensindrivna bilar föreligger en helt omotiverad skillnad i vägtrafikskatt mellan nya dieseldrivna bilar och bensindrivna. En normalstor ny dieseldriven personbil har en vägtrafikskatt som är mer än så hög som motsvarande bensindrivna bil. Det är helt orimlig och omotiverat. Skatteskillnaden motverkar en önskvärd utveckling mot ett mer miljövänligt trafiksystem. En dieselbil drar betydligt mindre bränsle och släpper ut mindre avgaser än vad de flesta bensindrivna bilar gör. Sedan nu rapsmetylester finns som drivmedel bestraffas den som med hjälp av en dieselbil önskar gå över till rapsmetylester som drivmedel för att minimera utsläppen. Lika orimlig ur miljöfrämjande synpunkt är skillnaden i skatt mellan äldre och nyare dieselbilar. Den stora skatteskillnaden leder till att den som fortsätter att köra med en äldre dieselbil som är betydligt miljöskadligare eftersom katalysatorrening saknas på äldre bilar gynnas, framför den som byter till en ny dieselbil med katalysatorrening. Genom det snedvridna skattesystemet motverkas en snabb föryngring av dieselbilparken för en mer miljövänlig biltrafik. En övergång till likvärdig vägtrafikbeskattning mellan nya dieseldrivna bilar och bensindrivna bilar bör ske för att främja ett miljövänligare trafiksystem. Statistik visar att en stor del av den totala körsträckan utgörs av körsträckor mindre än en mil. Under denna korta körtid hinner varken motorn eller katalysatorn nå högsta effektivitet. Motorvärmare är ett sätt att öka effektiviteten och minska utsläppen. Utfasningen av blyad bensin från marknaden har varit framgångsrik. Krav på katalysatorer och ökade bränslekostnader för blyad bensin har lett till dramatiskt minskad konsumtion av blyad bensin. Oavsett om en bil är utrustad med katalysator eller ej är utsläppen vid kallstarter höga. Därför bör åtgärder som minskar utsläppen vid bl.a. kallstarter prövas. Att minska den miljöförstöring som kallstarter innebär ligger även väl i linje med de miljömål som ställt sig bakom. Krav på att nya bilar skall förses med motorvärmare och katalysatorvärmare bör införas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en likvärdig vägtrafikbeskattning av nya dieselbilar i förhållande till bensindrivna bilar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på att nya bilar skall förses med motorvärmare och katalysatorvärmare.1 1 Yrkande 2 hänvisat till TU.
mot · GL02Sk7 · 1997-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:170 Reformerad skatteflyktslag Den s k generalklausulen i lagen mot skatteflykt avskaffades av den förra borgerliga regeringen . Efter regeringsskiftet, , tillsattes den s k med uppdrag att utforma en ny lagstiftning mot skatteflykt. Nästan aviserade regeringen att den upphävda lagen skulle återinföras från och med 1 juli1995. I liberalerna motsatte vi oss självfallet återinförandet av generalklausulen. Vi menade också att det hade varit rimligt att avvakta det nya förslaget från . Vår förhoppning var att en eventuell ny lag på ett bättre sätt skulle kunna tillgodose rättssäkerhetens krav och motverka skatteundandraganden. De förändringar som föreslås går emellertid i rakt motsatt riktning rättsosäkerheten för den enskilde ökar. Tillämpningen av generalklausulen utvidgas på flera sätt och riskerar att bli än mer svårbegriplig och oförutsägbar för de skattskyldiga. I ett rättssamhälle måste reglerna vara så klara och tydliga att medborgarna kan förstå och förutse konsekvenserna av sitt handlande. De skattskyldiga måste ha förutsättningar att känna till var gränserna går mellan tillåtet och förbjudet och klart veta vilka sanktionerna är om lagens bestämmelser överträds. I det nu aktuella förslaget tycks statens intresse av att driva in skatt helt överordnas rättssäkerheten. Det finner liberalerna oacceptabelt. Vi anser att propositionen bör avslås och att generalklausulen mot skatteflykt avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1996/97:170, att beslutar om sådan ändring i lagen mot skatteflykt att generalklausulen tas bort.
mot · GL02Sk702 · 1997-10-06 00:00:00 — Det betalas inga sociala avgifter eller andra arbetsgivaravgift på avgångsvederlag. Det innebär att företag gärna betalar stora sådana, eftersom det är billigt, när man skall bli av med cheferna. Detta kan inte vara rätt. Dessutom går staten miste om stora pengar. När man vill bli av med vanligt anställda, sjuksköterskor, lokalvårdare m fl (utan andra ekonomiska skyddsnät), är det också en billig form för företaget (små ynkliga vederlag) och innebär dessutom att den fd anställde nollas i och inte får ut ett öre . Det blir att gå raka vägen till socialen. En sådan skymf borde inte få förekomma. De s k fallskärmsavtalen upprör med rätta allmänheten, inte minst som man själv tvingats på besparingar och drabbats av nedskärningar i den offentliga sektorn. Ofta upplever man att de skötsamma får betala kalaset efter bankchefers och andras kostsamma spekulationer, och när någon inte längre anses lämplig på en chefspost blir han i stället belönad genom ett frikostigt fallskärmsavtal. Att upphäva avtalen är naturligtvis omöjligt. Låt oss i stället komma åt oskäligt stora fallskärmsavtal via hög beskattning, och låt oss hjälpa i stället för att stjälpa den med vanligt jobb, så att orättvisorna utjämnas. För att komma till rätta med fallskärmsavtalen och de vanliga arbetarnas utslagning vid avsked, bör en eller två utredningar tillsättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda särskild beskattning av s.k. fallskärmsavtal, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda hur avgångsvederlag drabbar vanliga löntagare.
mot · GL02Sk703 · 1997-10-06 00:00:00 — har olika åtgärder vidtagits för att förbättra möjligheterna för uppfinnare och innovatörer. Bl.a. har Stiftelsen () startat upp en bra verksamhet och de s.k. produktråden har förstärkts. Därmed finns förbättrade möjligheter till rådgivning, förmedling av kontakter och finansiering av projekt. är dock tillgång till riskvilligt kapital ett svårt problem för många uppfinnare med goda idéer. De vidtagna åtgärderna är dock inte tillräckliga. Idéer som leder fram till kommersiellt gångbara innovationer skapas och drivs fram av individer, oavsett om de arbetar på ett företag eller självständigt. Att skapa och driva idéer är förenat med såväl stort ekonomiskt som personligt risktagande. Inom EU har kommissionen mycket starkt prioriterat innovationsfrågorna. I vitboken om innovation, som på engelska kallas för First action plan for innovation in Europe har tre prioriterade innovationsinsatser angivts, nämligen: Den viktigaste uppgiften är att skapa en genuin innovationskultur. Därtill är det viktigt att skapa ett gemensamt legalt ramverk för immaterialrätt, patentintrång, rättsordningar m m. Forskningen måste i större utsträckning ledas in på utveckling av innovationer. Det är bra att lägger en sådan vikt vid innovationsfrågorna. Därför är det viktigt att även högprioriterar dessa frågor och ökar tempot med att förbättra innovationsklimatet. Vi vill ge några exempel på ytterligare åtgärder som kan förbättra situationen för uppfinnare och innovatörer: Uppfinnare med inkomster från uppfinningar Här vore det värdefullt om det skapades möjligheter för uppfinnare att få periodisera inkomsten över tiden ungefär på samma sätt som för skogskonton. Stimulanser kan även ske genom att minska skatten på uppfinnarroyal- ties. Denna fråga har varit föremål för behandling . Det är viktigt att denna fråga får en skyndsam lösning för att därmed visa respekt för och användandet av immateriella rättigheter. Patentkostnaderna är av icke ringa art. Därför bör åtgärder vidtas för att sänka dessa kostnader. Det är även väsentligt att skapa program som påverkar attityderna i positiv riktning till innovatörer, entreprenörer och nyföretagare. Satsningen på Finn Upp som genomförts i många skolor över vårt land är ett bra initiativ som kan utvecklas ytterligare. Därutöver kan undervisningen förbättras på alla stadier i skolan om innovationer och företagande för att i ett tidigt skede påverka attityderna. I övrigt är det viktigt att vidta åtgärder som bidrar till att fler idéer kommer fram till marknaden genom aktiv rådgivning och utveckling av entreprenörskap. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett bättre klimat för uppfinnare och innovatörer.
mot · GL02Sk706 · 1997-10-06 00:00:00 — Skatteavdrag vid dubbel bosättning Den som arbetar på annan ort än hemorten har vid inkomstbeskattningen rätt till avdrag för fördyrade levnadsomkostnader vid dubbel bosättning. Detta är en bra regel som ökar flexibiliteten på arbetsmarknaden, särskilt för bygder som ligger på veckopendlaravstånd från storstadsområdena. Exempelvis har många som är bosatta i sin huvudsakliga inkomst från anställningar i . Emellertid är rätten till avdrag begränsad till . Denna begränsning tillkom i ett helt annat arbetsmarknadsläge än det vi har . Då fanns större möjligheter för familjemedlemmar att skaffa nytt likvärdigt arbete på samma ort. Med dagens och framtidens förväntade specialisering på arbetsmarknaden blir treårsbegränsningen ett hinder i utvecklingen. En del personer väljer att avstå från ett mer kvalificerat och samhällsnyttigt jobb, medan andra tricksar med reglerna eller rent av lämnar felaktiga upp-gifter. En fullt laglig möjlighet är förstås att åka bil flera i stället för att veckopendla. Då berättigar det till stora bilavdrag, som det är en lösning som är till stor skada för miljö och trafiksäkerhet. En annan variant som förmodligen också förekommer är att man felaktigt gör avdrag för långa dagliga bilresor trots att man faktiskt övernattar på arbetsorten. Starka skäl talar således för att tidsbegränsning för rätt till avdrag vid bosättning tas bort. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopad tidsbegränsning för rätten till avdrag för fördyrade levnadsomkostnader vid dubbel bosättning.
mot · GL02Sk707 · 1997-10-06 00:00:00 — För boende på landsbygden är tillgången till egen bil oftast en nödvändighet. Ofta finns inte kollektiva kommunikationer som klarar kravet för arbetspendling, serviceresor m.m. Många familjer tvingas ha två bilar för att kunna skjutsa barn till fritidsaktiviteter, delta i sammankomster av olika slag, resor till affär etc. Detta leder till höga kostnader som kan vara svåra att bära. Många småbarnsfamiljer anger att bil- och transportkostnaden är en viktig orsak till att man flyttar från landsbygden eller inte flyttar dit. För en levande landsbygd är det inte minst viktigt att barnfamiljerna har möjlighet att bo där. Med tanke på den senaste tidens prishöjningar på drivmedel är det mycket glädjande att det nödvändiga avdraget för resor med egen bil till och från jobbet nu höjs från 13:00 till per mil. Som nämnts ovan är det dock inte bara arbetsresor som måste företas med egen bil för de landsbygdsboende. Dessutom har många inget jobb att åka till; arbetslösa, pensionärer, hemarbetande etc får därför ingen kompensation för höjda drivmedelspriser genom reseavdraget. Att inte ha tillgång till kollektivtrafik utan enbart vara hänvisad till den egna bilen för i princip allt resande upplevs som mycket orättvist, eftersom man ändå via skattsedeln får vara med och betala en betydande del av kollektivtrafikens kostnader. Kollektivtrafiken finansieras till med skattemedel. Det finns därför anledning att införa ett särskilt skatteavdrag för de människor som inte har möjlighet att välja kollektiva kommunikationer för sina dagliga resor. Ett sådant avdrag kan vara på olika nivåer beroende på hur långt man har till olika servicefunktioner. En utredning bör tillsättas med uppgift att lägga fram förslag till ett sådant allmänt skatteavdrag som föreslagits i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av ett skatteavdrag för dem som inte har tillgång till kollektivtrafik.
mot · GL02Sk708 · 1997-10-06 00:00:00 — En stor del av transporterna med lastbil sker i tätorter på korta sträckor. Det är transporter av gods och varor till detaljhandeln, till byggarbetsplatser, interna företagstransporter, etc. Det är en form av vägtrafik som är svår att ersätta med kollektiva färdmedel eller telekommunikation. Vad man kan göra för att minska detta slag av transporter och miljöbelastningen är att försöka förbättra logistiken. Dvs man försöker administrera transporterna så att de blir så effektiva som möjligt. Det handlar om att fylla bilar och minimera tomkörning. annat har man prövat olika slags projekt för att leverantörer och distributörer ska samordna och samköra sina transporter. Vad som behövs är något slags morot för att stimulera dessa och andra lovvärda försök. Jag föreslår att regeringen undersöker möjligheten till skattelindring eller avdragsmöjligheten för transportör som bidrar till minskad vägtrafik genom samordning/samkörning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stimulera transportörer som bidrar till minskad vägtrafik genom samordning/samkörning.