mot · GL02N306 · 1997-10-06 00:00:00 — I ett sådant samhälle blir tillvaratagandet av de mänskliga resurserna avgörande för vårt välstånd. Ökad kunskap i alla dess former måste vara målet. Kunskap räcker dock inte långt om man inte odlar ett klimat som ständigt stimulerar till nytänkande och omprövning. Den tysta kunskapen måste förvandlas till djärva idéer och nya projekt. Att upprätthålla ett sådant klimat blir en viktig uppgift för näringspolitiken. Framsynta miljöregler, en offensiv offentlig upphandling och en god konkurrens är viktiga nycklar till ett kreativt näringsliv. I en internationaliserad ekonomi med globala komponent-, varu- och tjänstemarknader, och snart också arbetsmarknad, blir de lokala miljöerna allt viktigare. Kreativa näringsmiljöer präglas av stor öppenhet och konkurrens som idéer och nyheter sprids effektivt mellan ett stort antal företag i näraliggande verksamheter. Goda och nära kontakter med högre utbildning och forskning är en central del. Under de borgerliga regeringsåren gjordes en rad insatser med bland annat teknikbrostiftelser och innovationscentrum för att underlätta framväxten av livskraftiga företagarmiljöer. Det är viktigt att följa upp hur dessa åtgärder fungerar och bygga vidare på de strukturer som visar sig lyckade. När långsiktiga investeringar i kunskap och idéer är nödvändiga förutsättningar för en hög och uthållig tillväxt sätts kapitalmarknaden på prov. Den allt större andelen kortsiktigt finanskapital kan komma att kollidera med önskemålen om långsiktiga ägarengagemang. Kompetent ägarkapital som kan bidra till industriella nybildningar är en viktig nationell eller regional resurs. Även i detta perspektiv är det väsentligt att få till stånd en väl fungerande privat riskkapitalmarknad med många olika placeringsinstrument. En stabilare valutamarknad, med som deltagare i EMU, är viktig för att minska den relativa lönsamheten av att låta kapitalet vandra runt i spekulationsaffärer. Frånvaron av en gemensam valuta är sannolikt det största hindret för mer utrikeshandel , i synnerhet när det gäller de mindre företagen. Småföretagare har svårare att hantera de växelkursrisker som olika valutor innebär. Även arbetsmarknaden sätts på nya prov när näringslivets villkor förändras. Vi kan redan se hur anställningsformer förändras och allt fler tjänster upphandlas utanför företagen. Även om denna utveckling är rationell för företagen är den långtifrån okomplicerad när det gäller individens trygghet och möjlighet till utveckling. Det gäller att inte vara bunden till gamla lösningar utan förutsättningslöst granska hur alla människors möjligheter kan tas tillvara. Återigen står givetvis möjligheterna till utbildning i centrum. Men det kommer även att krävas andra åtgärder för att öka arbetstagarnas möjligheter att klara sin trygghet även på en mer turbulent arbetsmarknad. En framgångsrik ekonomi måste vara en experimentell kunskapssmedja där mängder av lösningar kan prövas för att förkastas eller leva vidare. Förändringsförmågan blir en nyckelkompetens och den enskilde individen kommer sannolikt att få bära en större del av företagens risker. Alternativet att vända sig bort från utvecklingen och intala sig att allt är som förut leder till stagnation, arbetslöshet och utslagning. Förutom de budgetförändringar vi nämnt ovan anslår mer till s.k. såddfinansiering, 4 miljoner mer till och 1 miljon mer till konkurrensforskningen än i regeringens förslag vill vi också göra följande förändringar. Vi motsätter oss de 25 miljoner som anslås för Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m.. Stiftelsen attachéverksamhet (STATT) har till uppgift att bland annat stärka små och medelstora företag genom tekniköverföring och kompetenshöjning. Vi motsätter oss den av regeringen föreslagna besparingen om . Eftersom vi motsätter oss inrättandet av den nya energimyndigheten överför vi från utgiftsområde 21 Energi till utgiftsområde 24, , där verksamheten enligt vår uppfattning bör ligga. Anslagsöverföringen är något mindre än regeringens förslag eftersom vi föreslår att energiomställningsprogrammet genomförs i mindre forcerad takt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av goda, långsiktiga och stabila spelregler för näringslivet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förbättrade villkor för småföretagare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade möjligheter för småföretagen att delta vid offentliga upphandlingar,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rättvisare regler i trygghetssystemen för egenföretagare,2 att med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: A 7 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. D 4 Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet 1 Yrkande 3 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 4 hänvisat till SfU.