mot · GL02Ub810 · 1997-10-06 00:00:00 — 2 Kunskapssamhället ställer krav på höjd ambition 3 Många vägar och öppna dörrar in i kunskapssamhället 3.1 Brygga mellan gymnasium och högskola 4 har gjort avgörande insatser för att utveckla ett decentraliserat kunskapssamhälle 4.1 har medverkar till satsningen på 4.2 har arbetat för att utveckla kvalificerad yrkesutbildning efter gymnasieskolan 4.3 har arbetat för att utveckla de nya högskolorna i decentraliserat system 4.4 har arbetat för att åstadkomma en kraftig expansion av högskoleutbildning i vårt land 4.5 har arbetat för att öka utbildningen inom teknik och naturvetenskap 4.6 har arbetat för att nya universitet ska inrättas i 4.7 har arbetat för att nya högskolor ska bildas 4.8 har arbetat för bättre kvalitet i utbildningen genom fler forskarutbildade 4.9 har arbetat för bättre möjligheter för de nya högskolorna när det gäller att utveckla forskarutbildning 4.10 har arbetat för ökad satsning på forskning och decentralisering till de nya högskolorna 5 Satsningar för framtiden 5.1 Kvalificerad eftergymnasial utbildning 5.4 Vissa kurser kan ge akademiska poäng 5.6 Kvalificerade akademiska miljöer med god forskning i decentraliserat system 5.7 Näringslivet och den högre utbildningen 5.11 Strategi för fler lärare 5.12.1 En samlad forskningsbudget 5.12.2 Jämställdhet inom forskningen 5.15 Vidareutbildning efter akademisk examen 5.15.1 Vuxenutbildningens roll en tillgänglighetsreform 5.17 Finansiera livslångt lärande Vår framtida välfärd beror på vår utbildning, kunskap och kompetens. måste investera för det framtida kunskapssamhället, för att möjliggöra det framtida välfärdssamhället. framtid måste utvecklas genom hög kvalitet och hög nivå ifråga om kunskaper. Därför behövs utbildning och kompetens som ska vara internationellt högklassig. För att trygga framtidens välfärd måste kunna konkurrera med de ledande nationerna ifråga om kunnande, utbildning, forskning och teknik. ska skapa en skola och ett utbildningssystem i världsklass. Därför behöver vårt land nya, stora och breda investeringar i kunskap och kompetens. Det förutsätter en nationell kunskapsstrategi som mobiliserar hela utbildningssamhället och lyfter utbildning, forskning och kompetensutveckling till internationell nivå. Kunskapssamhället präglas av snabba förändringar. Nya yrken och arbetsuppgifter växer fram, medan andra försvinner eller förändras helt. Skolan präglar eleverna under en 12- eller 13-årig utbildning, inför ett yrkesliv som omfattar . I ett sådant perspektiv måste skolan långt mer vara en arbetsplats där verksamheten präglas av pedagogisk utveckling, nytänkande och förutseende ifråga om nya kunskapsbehov. Enligt genomgår västvärlden nu en förändring av arbetslivet som innebär att av de minst kvalificerade jobben försvinner . De nya jobb som skapas är mer kvalificerade. I framtidens samhälle behöver individen en bred kunskapsgrund, men också en beredskap för att kontinuerligt söka upp, inhämta och kunna tillämpa ny kunskap för att lösa nya problem. Den viktigaste strategin för att ta ur massarbetslöshetens grepp är att så snabbt som möjligt föra vårt land in i kunskapssamhället och se till att utbilda de människor som ska utföra de nya, mer kvalificerade arbetsuppgifter som växer fram. Vi anser att behöver en andra utbildningsrevolution. vill skapa ett decentraliserat kunskapssamhälle. Detta innebär att medvetet bygga en decentraliserad infrastruktur för kunskaps- och kompetensutveckling i hela landet. Det innebär också att ta vara på möjligheterna att decentralisera makt och ansvar genom att hela befolkningen görs delaktig i det framväxande kunskapssamhället. Genom bildning medvetandegörs människan, vår identitet stärks och vårt tänkande utvecklas. För är det en grundläggande rättighet som medborgare i ett demokratiskt samhälle att ha tillgång till kunskap och utbildning, oavsett var man lever och verkar i landet. För att skapa ett decentraliserat kunskapssamhälle måste en ökad satsning på kunskap, utbildning och kompetens: nå hela folket, inte bara de redan kunskapsprivilegierade, ske i hela landet, inte bara i några expansiva områden, ske under hela livet, inte bara . 2 Kunskapssamhället ställer krav på höjd ambition Det är ett djupt demokratiskt krav att inte enbart förbehålla en elit kvalificerad utbildning. Hela samhället tjänar på bredd. måste höja ambitionsnivån. Det innebär mer konkret: räknar man med att av en årskull går vidare till högskolan eller annan högre eftergymnasial utbildning. måste det gälla en klart större andel siffror på brukar nämnas. behöver en ny form av kvalificerad yrkesutbildning efter gymnasiet, där vissa delar bör ge högskolepoäng och möjlighet till fortsatt påbyggnad inom högskolans ram. Möjligheten att kontinuerligt kombinera förvärvsarbete med vidareutbildning och kompetensutveckling under livet måste öka. Mellan en tiondel och en femtedel av den sammanlagda livsarbetstiden kan behöva avsättas till det. Dessa målsättningar kräver ett genombrott för en ökad rekrytering till högskolan från grupper utan tidigare akademisk tradition. 3 Många vägar och öppna dörrar in i kunskapssamhället 3.1 Brygga mellan gymnasium och högskola Ett viktigt steg på vägen för en utökad rekryteringsbas till högskolan var den gymnasiereform som trädde i kraft och som innebar ett närmande mellan gymnasieskolan och den högre utbildningen. Oavsett vilket utbildningsprogram en elev väljer inom gymnasiet har denna möjlighet att skaffa sig allmän behörighet för akademiska studier. motsätter sig starkt de krav som höjts på återställare inom gymnasieskolan till ett system som omöjliggör för vissa studerande att kunna kvalificera sig för vidare studier. För att göra kopplingen mellan gymnasiet och högskolan mer naturlig kan också mer konkreta metoder utarbetas. Den högre utbildningens resultat och synsätt bör förmedlas till elever i och gymnasiet och på så sätt stärka kvaliteten och stimulera till ett ökat allmänintresse för såväl forskning som akademiska studier. Viktigast är dock att förbättra kontaktvägarna mellan lärosätena och övriga utbildningsinstanser i olika regioner. Högskolan måste uppmuntras till ett nära samarbete med gymnasiet. Precis som på så många andra samhällsområden har de nya svenskarna marginaliserats inom den akademiska världen. Inte ens på universitet och högskolor kan man spåra tillräcklig insikt om att mångfald och variation är en tillgång på arbetsplatser genom att tillföra bredare perspektiv, kompetens och kontaktytor. Invandringen till har fört med sig kunskapsmässiga resurser, som i stor utsträckning förblir outnyttjade. Många invandrare har en kvalificerad eftergymnasial utbildning eller högskoleutbildning i bagaget. De kan få sin utbildning värderad och översatt efter motsvarande svensk eller internationell standard. Detta är dock inte tillräckligt. Problemen kvarstår för många, de kommer inte in på arbetsmarknaden dels för att man saknar praktik och kontakter, dels för att det kan behövas kompletteringar av tidigare utbildning. föreslår därför att det inrättas ett separat program där den enskilde kan komplettera sin utbildning eller justera upp denna för att vara likvärdig med den utbildning som nyutexaminerade har. Vidare skall det inom denna utbildning ges en kvalificerad språkundervisning i svenska och fackspråk. Undervisningen bör differentieras efter individuella förutsättningar och studiebakgrund. En tredje del i denna utbildning skall vara riktad yrkespraktik där den enskilde ges möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, etablera kontakter och få erfarenhet. Invandrare är en prioriterad grupp inom arbetsmarknadspolitiken. Arbetslösheten bland invandrare är generellt sett högre än för svenskar. Många invandrare har en god utbildning. Tyvärr har inte den svenska arbetsmarknaden förmått ta till vara denna kompetens. fanns den s.k invandrarpraktiken, vilket var en populär arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Denna kom sedan att inordnas i API. anser att det inom arbetsmarknadspolitiken bör införas en arbetsmarknadspolitisk åtgärd i enlighet med vad som här anförts. AMV bör således kunna upphandla en utbildning motsvarande den som vi här skisserat. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen bör återkomma med ett samlat förslag för att också på högskolor och universitet ta tillvara den kompetens som de nya svenskarna kan bidra med och förslag på hur rekryteringen till den högre utbildningen bland olika invandrargrupper skall öka. Detta bör ges regeringen till känna. 4 har gjort avgörande insatser för att utveckla ett decentraliserat kunskapssamhälle 4.1 har medverkar till satsningen på Omkring två miljoner av människorna på arbetsmarknaden saknar gymnasiekompetens i svenska, engelska och matematik. Genom har medverkat till den enskilt största och mest omfattande satsningen någonsin för att höja kunskaps- och utbildningsnivån för vuxna i . Det ger utbildning för vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar 3-årig gymnasiekompetens. I vårbudgeten utökades satsningen inom med 10 000 nya platser . Därefter utökas satsningen successivt 1998, 1999 och till att omfatta totalt 140 000 platser . Det innebär att av arbetskraften kommer att kunna delta i heltidsstudier inom eller den kommunalt finansierade vuxenutbildningen. 4.2 har arbetat för att utveckla kvalificerad yrkesutbildning efter gymnasieskolan har drivit på för att åstadkomma en snabbare utbyggnad. Antalet platser i kvalificerad yrkesutbildning ökar med 1 500 och med 4 300 platser . Redan förra vårbudgeten medverkade till en ökad satsning. kommer det totala antalet platser att bli uppemot 9 000 , jämfört med 1 700 platser när försöksverksamheten startade. Det är viktigt för att tillgodose arbetslivets behov av fler medarbetare med högre kompetens. Flaskhalsar som uppstår i företagen på grund av brist på kompetens måste bort. 4.3 har arbetat för att utveckla de nya högskolorna i decentraliserat system De flesta nya högskolor tillkom i samband med högskolebeslutet . har varit pådrivande bakom varje högskola och medverkat till i stort sett alla viktiga beslut i samband med deras bildande. har vi spelat en avgörande roll för högskolans utveckling i riktning mot decentralisering. 4.4 har arbetat för att åstadkomma en kraftig expansion av högskoleutbildning i vårt land var på väg att halka efter när det gäller antalet högskoleutbildade. Redan i fyrpartiregeringen arbetade vi hårt för att åstadkomma en snabb expansion av antalet utbildningsplatser, inte minst vid de nya högskolorna. var återhållande, och i en del fall fick vi klara en tillräckligt snabb expansion genom att medel hämtades ur anslag. Expansionen av högskolan har varit kraftigare än i många andra mellan- och nordeuropeiska länder. har antalet högskoleplatser ökat . Högskolan byggs ut med ytterligare 60 000 platser . Antalet examinerade från längre utbildningar kommer att mer än fördubblas jämfört med /91. 4.5 har arbetat för att öka utbildningen inom teknik och naturvetenskap har den kraftigaste utbyggnaden av utbildningen på dessa områden i . Antalet examinerade ingenjörer och civilingenjörer kommer att ha fördubblats , från ca 4 500 examinerade till ca 9 000. Antalet disputerade inom naturvetenskap och teknik har ökat markant. kommer att ha dubbelt så många doktorer inom naturvetenskap och teknik som . 4.6 har arbetat för att nya universitet ska inrättas i Redan i vårt partiprogram slog vi fast att högskolorna i , , samt skulle utvecklas till nya universitet. har vi medverkat till att satsa extra resurser för att göra det möjligt. är en tidtabell fastställd som i princip innebär att dessa högskolor kan bli universitet fr o m . Vi har medverkat till att har etablerats. 4.7 har arbetat för att nya högskolor ska bildas har medverkat till beslut om att inrätta nya högskolor på och i . Båda medverkar till minskad social snedrekrytering och höjer utbildningsmöjligheterna i områden med svåra regionala förutsättningar. I enlighet med vår linje blir också högskolan på en egen självständig högskola. 4.8 har arbetat för bättre kvalitet i utbildningen genom fler forskarutbildade Omkring 100 000, d v s en tredjedel av landets 300 000 studenter, studerar vid någon av de nya högskolorna. Av kvalitetsskäl är det viktigt att de lärare som undervisar där också har möjlighet att forska. I vårbudgeten 1996 medverkade vi till att ytterligare en kvarts miljard kronor satsas på forskarutbildning, bland annat för att få fler disputerade lärare. 100 miljoner går till fler doktorander och med detta uppnår vi ett resultat som arbetat för . 4.9 har arbetat för bättre möjligheter för de nya högskolorna när det gäller att utveckla forskarutbildning En första grund lades , genom möjligheten att efter prövning få rätt att utfärda magisterexamen. Vissa möjligheter fanns också att efter prövning få examinationsrätt för doktorander. Därefter har medverkat till beslutet att efter prövning starta professorsprogram vid de nya högskolorna. arbete från vår sida blir det nu också möjligt att etablera en ny fakultetsorganisation, där forskningspengar fördelas till vetenskapsområden. Det blir också möjligt att examinera i forskarutbildningen vid de nya högskolorna, så som länge förespråkat. 4.10 har arbetat för ökad satsning på forskning och decentralisering till de nya högskolorna är den offentligt finansierade forskningen extremt centraliserad, av forskningen sker vid de större universiteten och fackhögskolorna. arbetade länge ensamt för att de nya högskolorna skulle få del av de fasta forskningsmedlen. En grund lades , genom de pengar för nätverksarbete och forskningsstödjande insatser som fördelades till de nya högskolorna. fördelas fasta forskningsresurser till varje högskola och 1998 ökas insatserna, tack vare insatser. Vi har också kommit överens med regeringen om att den forskningspolitiska beredningen ska utarbeta kriterier för en fortsatt ökad satsning på fasta forskningsresurser till de nya högskolorna. 5 Satsningar för framtiden 5.1 Kvalificerad eftergymnasial utbildning I en ny utbildningsstruktur på eftergymnasial nivå är det en lång rad behov som skall tillgodoses. är det viktigt att inte medverka till att skapa ett nytt lappverk där meritvärdet av genomgången utbildning är oklar. Inte minst måste utbildningarna vara gångbara inom övriga EU-länder och även i ett internationellt perspektiv i övrigt. Utbildningen måste ges ett sådant innehåll att eleverna efter genomgången utbildning av olika längd kan ges utbildningsbevis eller examina som har ett tydligt och väl känt meritvärde på arbetsmarknaden. Meritvärdet skall vara gångbart, inte bara i utan även internationellt. Av detta följer att det måste finnas utbildningsplaner som fastställs på nationell nivå och att examinationskraven, där så är aktuellt, också fastställs centralt. Eftersom det handlar om en eftergymnasial utbildning bör högskolan vara huvudman med allt vad det innebär i form av organisation, resurshantering, examination etc. En kvalificerad yrkesutbildning kräver betydligt större upptagningsområden än kommuner och då är högskolorna lämpliga huvudmän. Högskolan är också den huvudman som bäst kan garantera kvaliteten och jämförbarheten i utbildningen, oavsett var i landet den anordnas. Däremot behöver inte högskolan vara genomförare av utbildningsinsatsen utan hela eller delar av denna kan läggas ut på ett antal olika utbildningsanordnare, gärna med lokal anknytning. Genom kursutformningen skapas möjligheter att tillgodoräkna sig redan genomgången utbildning vid övergång till andra högskoleutbildningar. Ambitionen måste vara att skapa ett flexibelt system som ger möjligheter till övergång i båda riktningarna. För varje utbildning måste det anges vilka kurser som är direkt överförbara vid högskolestudier. Det är viktigt att företag, kommuner osv kan vara anordnare av olika utbildningar. För att utbildningarna skall svara mot de faktiska behoven är det också av största vikt att arbetslivets företrädare får möjlighet att delta i utformningen. Då räcker det inte med arbetsmarknadens centrala parter utan företrädare för branschorganisationer, yrkesföreningar etc. måste också engageras. Även inom utbildningsföretagen finns en hög kompetens inom området vuxenpedagogik, en kompetens som bör tas tillvara i det praktiska arbetet. Detta bör ges regeringen till känna. 5.4 Vissa kurser kan ge akademiska poäng För att ge utbildningen den kvalitet som eftersträvas är det nödvändigt med en forskningsanknytning. Det är viktigt för utbildningen och dess meritvärde och det ligger också ett egenvärde i att vidga fältet för forskning om arbetslivets villkor, teknikens påverkan, organisationsutveckling, kvalitetsstyrning etc. Visserligen pågår en del sådan forskning vid några högskolor men det är ofta en forskning som befinner sig relativt långt från den praktiska tillämpningen i arbetslivet. Det som behövs är också tillämpad forskning om nya företag och branscher. Många frågor kring fort- och vidareutbildning är, liksom forskning kring distansmetoder och modern vuxenpedagogik, av den arten att de väl förtjänar ett forskarintresse. All högre utbildning bör vila på vetenskaplig grund och det gäller naturligtvis även den mer kvalificerade yrkesutbildningen. Dock bör man notera att här liksom inom utbildningarna för vård- och undervisningsyrken är det en kombination av vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet som ger det bästa resultatet. Om endast ett fåtal människor får tillträde till högre utbildning riskerar vi att få stora klyftor mellan olika grupper vad gäller kunskap och engagemang i samhällsdebatten. För att alla medborgare skall ha möjlighet att delta i en kompetensutveckling krävs en decentraliserad högskolestruktur. anförs, som argument för att behålla den nuvarande ordningen, att utbildningens kvalitet blir eftersatt om den sprids ut alltför mycket. Vi menar att detta argument saknar underbyggnad och att det verkliga förhållandet är precis det motsatta, då man genom decentralisering och större utbyggnad skapar fler miljöer där utbildning och forskning kan frodas. 5.6 Kvalificerade akademiska miljöer med god forskning i decentraliserat system bildades i många europeiska länder en rad nya universitet. Från att ha varit mer eller mindre provinsiella högskolor eller institut utvecklades dessa till universitet med resurser för att bygga upp goda forskningsmiljöer och akademisk struktur. åtnjuter ett stort förtroende och har välrenommerad forskning och grundutbildning. Tyvärr har vi i inte lyckats åstadkomma någon motsvarande utveckling. De högskolor som bildats och framåt har inte, undantaget, givits möjligheter att utvecklas på motsvarande sätt. Utvecklingen i många europeiska länder har gått före utvecklingen i när det gäller att tillvarata och utveckla den miljö som funnits vid de mindre högskolorna. I andra länder i har man vågat satsa på utbyggnad av nya universitet där alternativa och icke-traditionella metoder använts. Vi anser att måste lämna den lite inskränkta och provinsiella syn som fått dominera utvecklingen här hemma. Den har inneburit en konservativ återhållsamhet, som hållit tillbaka utvecklingen av ny kvalificerad forskning. Istället bör vi inrikta oss på en , med satsning på kvalitet, fördjupning och forskning vid varje akademiskt lärosäte. Den erfarenhet som finns internationellt pekar entydigt i en riktning. De nya universitet som skapats har nått hög legitimitet, varit lyhörda för samhällets behov, har hög status på grundutbildning och forskning och har, genom att skapa nya organisationsformer, varit förnyare av det akademiska livet samt bidragit till både regional och nationell tillväxt. Samma utveckling bör kunna uppnås i . En decentraliserad högskola har också bättre förutsättningar att optimera och förbättra utbildningskvaliteten. Undersökningar i visar att de bästa utbildningsresultaten uppnås vid högskolor med 7 0008 000 studenter. Som exempel på små högskolor och forskningsinstitutioner med mycket hög kvalitet kan bland annat nämnas och . Genom tätare kontakter mellan högskolan och det omkringliggande samhället kommer dessutom nya samhällsgrupper i kontakt med den högre utbildningen. Detta minskar den sociala snedrekryteringen till utbildningarna. Ett starkt idé- och kunskapsutbyte mellan forskning och det övriga samhället gör att kompetensnivån bibehålls och förbättras. En studiesituation som präglas av goda sociala och ekonomiska villkor i en kreativ miljö ger studenterna möjlighet att koncentrera sig på studierna och uppmuntrar till ett mer aktivt kunskapssökande. Därmed är också en god studiesocial miljö synonymt med utbildningskvalitet och i en förlängning kvalitetsdrivande och kompetenshöjande för högskolan. Det viktigaste inslaget i den studiesociala miljön är en funktionell bostad. För många studenter är bostaden inte bara ett hem utan även den huvudsakliga arbetsplatsen. Så långt det är möjligt skall studenterna erbjudas möjlighet till direktkommunikation med skolans datornät från sina bostäder. När nya högskolor etableras eller antalet utbildningsplatser utökas kraftigt på någon ort är det gemensamma sociala ansvaret särskilt stort för stat och kommun. I ett tidigt skede måste berörda parter, kommun, högskola och representanter från studenterna, planera för det ökade bostadsbehov som uppstår till följd av att studenter flyttar till orten. Detta bör ges regeringen till känna. 5.7 Näringslivet och den högre utbildningen För att få långsiktigt bättre effekt av forskning och utveckling är det viktigt att näringslivet i större utsträckning engageras och blir delaktigt i forskning och utveckling. Om flera intressen släpps in i högskolemiljöerna främjas inte bara resultaten utan även mångfalden av inriktningar inom de olika ämnena. Ett gott exempel är de olika teknikparker som byggts upp vid diverse universitet och högskolor, där framför allt småföretag involveras i ett kunskapsintensivt samarbete. Samarbetsprojekt mellan högskola och näringsliv ger en dynamisk växelverkan, varför företag i högre grad än bör stimuleras till att satsa medel i olika forskningsprojekt. Genom forskning och utveckling kan företagens produkter utvecklas och innovationer snabbare utvecklas för kommersiellt bruk. finns det tyvärr i allt för många fall vattentäta skott mellan forskning och företagens utvecklingsprojekt. Detta gäller i synnerhet för mindre företag och för företag med stort geografiskt avstånd till en forskande högskola. Det är viktigt att öka antalet anställda med forskarutbildning i näringslivet. Antalet disputationer är för litet för att kunna förse näringslivet med vetenskapligt utbildad arbetskraft. satsar svenska storföretag var för sig långt högre belopp än statens samlade forskningsanslag på att internutbilda sin personal på egen hand. Följden av detta blir att statens och näringslivets forskning går isär och isolerar sig från varandra och kommer därmed inte heller varandra till godo. Universitet och högskolor måste utveckla sitt samarbete med näringslivet. Reglerna för i vilken grad privata företag får finansiera och delta i den högre utbildningen och forskningen måste ses över. I fungerar utbytet någorlunda väl mellan olika lärosäten och läkemedels- och elektronikindustrin, där vissa företag har en jämförelsevis hög andel forskarutbildad personal. anser att dessa kontakter och arbetssätt måste spridas även till andra områden. För att skapa förutsättningar för god utbildningskvalitet för studenten oavsett var denne väljer att studera men också för att utveckla forskningsmiljön och säkra tillgången till nya kompetenta forskare, krävs ett nära samband mellan utbildning och forskning. I gällande högskolelag stadgas att all högskoleutbildning skall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. Vår bedömning är att detta innebär att en ökad andel av dem som undervisar på högskolan själva bör vara forskare. En annan förutsättning för att öka kvaliteten är att skapa en infrastruktur som underlättar nära samverkan mellan utbildning och forskning.