mot · GL02Ub256 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi kristdemokrater ser skolan som en framtidsinvestering både för de enskilda medborgarna och för samhället i stort. Vi anser att det är samhällets skyldighet att ge alla en likvärdig möjlighet att utvecklas efter sina anlag, intressen och önskemål. I ekonomiskt kärva tider måste skolan ses i detta perspektiv och inte endast som en statisk budgetpost. För att kunna fullfölja sin uppgift enligt de mål och riktlinjer som lagts fast av regering och riksdag måste skolan få tillräckliga resurser. Det är kommunernas ansvar att se till att de obligatoriska områdena, varav skolan är ett, prioriteras framför icke-obligatoriska uppgifter när medlen är knappa. Statens ansvar är att i enlighet med finansieringsprincipen se till att de uppgifter som den ålägger kommunerna åtföljs av ekonomiska resurser som svarar mot kostnaderna. har varken kommunerna eller staten levt upp till sina åtaganden. Det har lett till att skolorna tvingats göra kraftiga nedskärningar. Genomsnittskostnaden för undervisning räknat per elev har minskat i fasta priser . Lärare och övrig personal har sagts upp vilket lett till att lärarna fått ta ansvar för allt större undervisningsgrupper. har antalet elever med stora behov av extraresurser, både när det gäller själva undervisningen och när det gäller sociala behov, ökat kraftigt. Alltför många skolor har en standard som inte kan anses tillräcklig för att de mål och riktlinjer som finns i läroplanen ska uppnås. För oss kristdemokrater är det en helt oacceptabel situation. Vi har anslagit mer pengar till kommunerna i våra budgetförslag, bland annat för att förbättra situationen inom skolan. De har regelmässigt avslagits. I årets budgetproposition föreslår regeringen äntligen en ökning av statsbidragen med 4 miljarder . Det är en liten återbetalning av de många miljarder som dragits in från kommunerna . I ekonomiska motion anslås medel utöver detta till kommunerna. En stor majoritet av alla barn och ungdomar tillbringar i skolan. är en obligatorisk verksamhet. Varje barn har både rättighet och skyldighet att ta del av undervisningen där. Målsättningen är att alla ska få de grundläggande färdigheter som krävs för att orientera sig i ett alltmer komplicerat samhälle. Varje elev som lämnar förväntas vidare ha tillräckliga kunskaper för att kunna tillägna sig studier på gymnasienivå. Vi vet att dessa mål inte uppfylls . Enligt lämnar 000 elever utan att nå upp till grundskolenivå i läsförståelse. Långt fler klarar inte kraven i gymnasieskolan. Det individuella programmet, som är avsett för dem som inte klarar något av de nationella programmen, är det tredje största. Om det överhuvudtaget ska vara möjligt att klara målsättningen att alla elever ska uppnå de mål som fastställts i läroplaner och kursplaner krävs en bred satsning på kvalitetshöjning i . har på förslag av regeringen beslutat genomföra en utbildningssatsning framöver. Den har som huvudsyfte att ge vuxna med dåliga baskunskaper möjlighet till vidareutbildning och kompetensutveckling. är det ett sätt att minska den öppna arbetslösheten. Risken är att denna satsning blir ett slag i luften om inte en kvalitetsutveckling genomförs som leder till att målen kan uppfyllas inom . Om nya stora grupper varje läsår lämnar med otillräckliga baskunskaper blir arbetet med att täppa till de hålen det som kommer att sluka alla resurser . Resurser som i stället borde gå till kompetensutveckling och livslångt lärande som bygger på att en överväldigande majoritet fått nödvändiga baskunskaper redan i . En rättvis resursfördelning innebär inte att alla får lika mycket. Det innebär att behoven får styra tilldelningen. Vi förordar ett system som ger alla skolor en tillräcklig basresurs per elev, lika stor för alla elever, och en tilläggsresurs som varierar med de enskilda elevernas särskilda behov av hjälp och stöd. Bidrag till lokalkostnader och andra kringkostnader bör anpassas efter den enskilda skolans faktiska kostnader. 2 Tid en kvalitetsfråga Målet är att varje elev ska få möjligheter att utveckla sin särskilda begåvning och sina särskilda intressen. Det kräver att lärarna särskilt uppmärksammar både elever med speciella inlärningsproblem och elever med snabb uppfattningsförmåga så att var och en får uppgifter som stimulerar deras utveckling både kunskapsmässigt och personlighetsmässigt. Det är i som arbetet måste börja för att förbättra rekryteringen av studerande från hem med svag studietradition till högskolan. Om motivationen väcks hos eleven, och föräldrarnas engagemang tydligt efterfrågas skapas de bästa förutsättningar för att minska den sociala snedrekryteringen. Om lärarna ska klara den individualisering som krävs får inte undervisningsgrupperna bli för stora. Tid är en viktig kvalitetsfråga. genomförs stora omorganiseringar som skall leda till att indelningen i klasser försvinner. I stället skall ett lärarlag ha ansvar för en viss grupp elever och indela dem i olika stora grupper utifrån vilken typ av arbete som skall utföras. Inriktningen är god men på många håll är organisationsförändringarna än så länge en pappersprodukt medan klasserna i den gamla formen utökats kraftigt. Resurser behöver därför avsättas så att den grupp som varje lärare i praktiken ansvarar för inte överstiger tjugofem elever. 3 En värdeförankrad skola All utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att förmedla ett kulturarv från en generation till nästa. har samhällen och stater grundat sin existens och sin verksamhet på etiska värderingar och normer. Varje kultur har också strävat efter att föra över dessa värderingar och normer till kommande generationer. Att tillsammans med föräldrarna föra vårt svenska kulturarv vidare till våra barn och ungdomar är en av förskolans och skolans viktigaste uppgifter. I det ingår historia och tradition, religion och livsåskådning, språk, etiska och moraliska normer. Kulturarvet är inte statiskt. Det är tvärtom mångskiftande och berikas ständigt genom nya upplevelser och erfarenheter och genom kontakter med och inflytande från människor från andra länder och kulturer. Nya idéer och ny kunskap tillförs ständigt och ny teknik utnyttjas. Skolan skall inte vara värdeneutral. Det är varken möjligt eller önskvärt. Skolverksamheten skall vila på demokratiska grundprinciper och demokratin är inte värdeneutral. Den förutsätter och vilar på allmängiltiga etiska värden. Det är därför naturligt och logiskt att läroplanerna efter reformarbetet under den föregående regeringsperioden klart uttalar att den kristna etiken som vårt land av tradition bygger på skall vara den värdegrund som skolan vilar på. Det innebär att värden som människolivets okränkbarhet, frihet för den enskilde individen, solidaritet med svaga och utsatta, jämställdhet mellan kvinnor och män och alla människors lika värde skall levas ut och förmedlas i skolan. En viktig förutsättning för att kunna respektera andras åsikter och kulturyttringar är att den egna identiteten är stark. 4 Etik i praktiken Om etiska normer ska accepteras av eleverna på ett naturligt sätt fordras att lärare och övrig skolpersonal själva följer samma normer i det vardagliga skolarbetet. Barn gör inte som vi säger utan som vi gör. Värdegrunden måste helt enkelt omsättas i praktiken i det dagliga arbetet. Alla vuxna i skolan måste vara förebilder. En kombination av medmänsklighet och tydlig gränssättning bidrar till att skapa en lugn och harmonisk arbetsmiljö. Särskilt viktigt är att tendenser till våld, mobbning , kränkande tillmälen och uttryck för främlingsfientlighet och rasism observeras och motverkas med konsekvens och tydlighet på ett tidigt stadium. Detta är en grundläggande förutsättning för att inlärningen ska fungera på ett bra sätt. Vänlighet, hjälpsamhet, omtanke om andra och betydelsen av hur man talar till varandra måste lyftas fram liksom vikten och värdet av ärlighet, hederlighet och pålitlighet. Eleverna måste få lära sig att man ska stå för vad man gör och att man ska behandla andra som man själv önskar bli behandlad. Respekt för lag och rätt och förståelse för vad ett rättssamhälle är och vad det kräver av medborgarna bör uppmärksammas . Tillsammans med föräldrarna bör lärarna och den övriga personalen komma överens om hur den etiska fostran ska utformas. Det bör ställas tydliga krav på att detta ska ingå i skolplanerna. Vid varje skola skall också finnas tydliga handlingsplaner för att förhindra mobbning och annan kränkande behandling. Dessa skall regelbundet följas upp och utvärderas. Särskilda åtgärdsprogram för att intensifiera jämställdhetsarbetet skall också finnas vid varje skola. Det utvecklingsarbete som bedrivs av om hur läroplanens beskrivning av skolans värdegrund kan omsättas i praktiken bör utvärderas och följas noga. bör med utgångspunkt från detta arbete få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för och förmedla goda exempel när det gäller hur arbetet med att utveckla värdegrunden kan bedrivas vid den enskilda skolan. I den kompetensutveckling för lärarutbildare som tidigare aviserats bör frågor om hur värdegrunden kan omsättas i praktiken vara en viktig del. Likaså förutsätter vi att den kommitté som utreder formerna för en ny lärarutbildning kommer med förslag som ger blivande lärare goda möjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiska riktlinjer. Även forskning när det gäller etiska frågor inom skolans värld behöver utvecklas. 5 Den fysiska miljön Omsorgen om elever och alla som arbetar i skolan visar sig också genom en hälsosam och tilltalande fysisk arbetsmiljö. En nedsliten, osund, nedklottrad och ostädad skola ger helt fel signaler och inbjuder varken till arbete eller ansvarstagande. På många håll behöver skolbyggnader restaureras och hela skolmiljön förbättras avsevärt. Det gäller inte minst åtgärder i ventilationssystemen och problem med värme/kyla. Även problem med fukt och mögel är vanliga. Det påverkar inte bara barnens fysiska hälsa utan också deras psykiska tillstånd. Allergiproblem hos barn och ungdomar kan ofta härledas till att de vistas i undermåliga lokaler. Trots kommunernas kärva ekonomiska läge är åtgärder för att rätta till dessa missförhållanden något som måste ha hög prioritet. Därför bör de ROT-bidrag som kommunerna får del av i första hand användas till allergisanering av lokaler där barn och ungdomar vistas . Städrutinerna måste utformas så att även allergikänsliga barn kan vistas i lokalerna utan att deras besvär förvärras. Skolgården och den närmaste omgivningen runt många skolor har fortfarande stora brister. De idéer som kommit fram under projektarbetet Skolans uterum, ett arbete som fått stöd av bl a allmänna arvsfonden, bör spridas i bred omfattning. Med ganska små medel kombinerat med frivilligt arbete av föräldrar och andra vuxna har det visat sig möjligt att förändra skolgårdar till trivsamma miljöer som går att använda i undervisningen men självklart också för lek och avkoppling. Om elever och personal ska ta ansvar och känna stolthet för sin skola förutsätter det att den fysiska miljön är i gott skick. 6 Lärarna skolans viktigaste resurs En fast hand, ett varmt hjärta och en vilja att locka fram det bästa hos varje elev är kännetecknande för en bra lärare. Läraryrket är ett yrke som handlar om människors utveckling som en av uppgifterna. Eleverna står i beroendeställning till lärarna både när det gäller hur de blir bemötta och när det gäller innehållet i undervisningen. Det klimat läraren eller arbetslaget skapar, den etik läraren medvetet eller omedvetet förmedlar påverkar en hel generations etiska förhållningssätt. Att synen på lärarna behöver uppvärderas är tydligt, inte minst ur det perspektivet. Den vikt samhället lägger vid att få kompetenta och engagerade lärare borde också visa sig lönemässigt. Lärarrollen förändras ständigt. För att de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner ska kunna förverkligas krävs delvis andra yrkeskunskaper . För att vara en bra lärare räcker det inte att vara en god pedagog. Skolan, och ytterst lärarna, får ta ett allt större ansvar för elever med mer eller mindre utpräglade problem av social karaktär. Bristande arbetsro, oordning, koncentrationssvårigheter och psykisk instabilitet bland eleverna är på många håll en del av skolans vardag. Inte minst sådana faktorer gör arbetet som lärare svårt. Nyutbildade lärare lämnas alltför ofta att på egen hand klara av ett arbete som de varken är förberedda på eller utbildade för. Ny teknik och nya arbetsformer utvecklas också ständigt. Vi anser att ett mentorsystem bör utvecklas där nyutexaminerade lärare får tillgång till en erfaren under sitt första år. Eventuellt skulle kunna betraktas som AT-tjänstgöringen för läkare. Rent praktiska åtgärder behöver också genomföras för att ge lärarna en bättre arbetssituation. Varje lärare måste till exempel ha en egen arbetsplats med tillgång till telefon och dator. Det är en förutsättning för att de ska kunna utföra sitt arbete på det sätt som avtalen reglerar. Att många lärare förväntas utföra en stor del av sitt arbete utan tillgång till en fungerande arbetsplats är oacceptabelt. På många skolor äger en utveckling och ett positivt nytänkande rum. Det borde oftare tas tillvara och användas som utgångspunkt i lärarutbildningen. är många före detta lärare själva lärarutbildare medan kontakten med skolans värld som den ser ut ofta är alltför klen. Det har fått till resultat att glappet mellan lärarutbildningen och utvecklingen inom skolan ökat och att de framsteg som görs på många håll inte får tillräcklig uppmärksamhet och spridning. Om vi skall få den kvalitetsförbättring och kompetenshöjning som är nödvändig i skolan, måste lärare och skolledare inspireras att gå i spetsen för förnyelse och pedagogisk utveckling. Det är de som i kraft av sin professionalism och erfarenhet bäst kan driva utvecklingen framåt. kommer direktiven ofta uppifrån och utgår från den för tillfället rådande undervisningstrenden. Lärarnas frihet att tillsammans med sina kolleger komma fram till hur de fastlagda målen bäst uppnås måste värnas. Det finns inte en enda väg att nå målet. Individuella förutsättningar och intresseinriktningar måste kunna få genomslag. Mångfald är en tillgång inte en begränsning. måste lärarrollen uppvärderas och sättas i fokus på ett helt nytt sätt. Det behövs också stimulans i form av tjänster med speciellt pedagogiskt ledar- och utvecklingsansvar. Vi ser positivt på att hela lärarutbildningen och lärarfortbildningen nu är föremål för utredning och omprövning. 7 Skolledaren förebild och motor Skolledarens roll när det gäller att entusiasmera, skapa sammanhållning och ett positivt skolklimat kan inte nog värderas. Skolledarna slits mellan rollen som administrativ chef och ansvaret för den pedagogiska utvecklingen. är det skolledaren som blir måltavla när nedskärningarna på skolans område kritiseras. Inte minst sparbetingen har lett till stress och frustration hos många skolledare som ser alla otillfredsställda behov . Det måste skapas förutsättningar för skolledaren att vara just ledare och inspiratör och inte i första hand administratör och ekonomisk förvaltare. 8 Föräldrainflytande och föräldraansvar Föräldrarna har huvudansvaret för barnens vård och uppfostran. Skolan är ett stöd och ett komplement till föräldrarnas insatser. Det är en uppfattning som ansluter väl till FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter, som har ställt sig bakom. Där sägs bl.a. att rätten att välja den undervisning som ska ges åt barnen i främsta rummet tillkommer deras föräldrar. Uppfattningen ansluter också till konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna, som är svensk lag. Den försöksverksamhet som inletts och som ger skolor möjlighet att inrätta styrelser med föräldramajoritet går i linje med vad vi kristdemokrater länge krävt. Nämligen att föräldrarnas rätt till information och medinflytande i skolan behöver stärkas. Det är också ett sätt att öppna skolan mot det omgivande samhället som föräldrarnas intressen, kunskap och kapacitet tas tillvara i beslut som rör skolans och därmed de egna barnens vardag. Utvärderingen av försöksverksamheten bör bland annat inriktas på om spridningen bland föräldrarna som deltar i råden motsvarar spridningen bland eleverna vad gäller socioekonomiska förhållanden. Vi anser också att det under försöksverksamheten borde vara möjligt att välja in företrädare för lokala myndigheter och organisationer samt lokalt näringsliv i skolråden. Detta för att ytterligare förstärka inriktningen mot skolan som en del av det omgivande samhället. De föräldrar som engagerar sig i ett skolråd är ändå en försvinnande liten del av alla föräldrar. Om kvalitetsarbetet skall bli framgångsrikt krävs att alla föräldrar engagerar sig i det egna barnets utveckling. Varje förälder, oavsett bakgrund och erfarenheter från sin egen skoltid, måste inse sin betydelse för det egna barnets framsteg och utveckling i skolan. Det handlar inte i första hand om kunskaper utan om intresse för hur det går för barnet. Forskning visar ett klart samband mellan föräldraengagemang och barnens resultat i skolan. Utvecklingssamtalen är ett viktigt område när det gäller att utveckla samarbetet mellan föräldrarna och skolan. Tanken är att eleven, föräldrarna och lärarna tillsammans skall göra upp en utvecklingsplan som omfattar både elevens kunskapsutveckling och sociala kompetens. Den skall följas upp regelbundet och alla har ansvar för att den fullföljs. Till skillnad från regeringen anser vi att det är viktigt att utvecklingsplanen och utvecklingssamtalen dokumenteras skriftligt. Det är en förutsättning för att uppföljningen skall kunna fungera bra. 10 Elevinflytande och elevansvar Eleverna i , gymnasieskolan och vuxenutbildningen har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. I ska inflytandets omfattning och utformning anpassas efter elevernas ålder och mognad. På lågstadiet kan det göras genom att eleverna får ansvar för olika moment i klassrummet. På högre stadier kan medinflytandet sedan successivt öka till att omfatta undervisningens uppläggning, schemaläggning och liknande. Utformningen av elevinflytandet ska bestämmas lokalt. Tyvärr går utvecklingen på detta område alltför långsamt på många håll. Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter. Skolledare, lärare och övrig personal måste mer än ge eleverna möjlighet att utöva sina rättigheter och att öva sig i demokratiskt beslutsfattande. Eleverna måste få känna att deras medinflytande är reellt och därmed meningsfullt. Hur arbetet med att stärka elevinflytandet läggs upp bör framgå av kommunens skolplan och i arbetsplanen för respektive skola. Utvecklingen skall följas upp regelbundet. En viktig målsättning i skolans demokratiska fostran är jämställdhet mellan kvinnor och män. Precis som i hemmet påverkas barnen och ungdomarna av hur könsrollerna mellan de vuxna i skolan ser ut. Att lärarna på de lägre stadierna oftast är kvinnor, att personalen i skolmatsalen består enbart av kvinnor medan den enda mannen vid skolan kanske är vaktmästaren ger eleverna en bild av könsrollsfördelningen i samhället som präglar dem som vuxna. Att långsiktigt påverka könsfördelningen inom de yrkeskategorier som finns representerade i skolan är därför grundläggande. Tyvärr har arbete med barn låg status i vårt samhälle vilket är en av förklaringarna till den sneda könsfördelningen. Det krävs en attitydpåverkan som uppvärderar arbete med barn alltifrån omsorgen under den allra till grundskoleperiodens slut. Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig, både verbalt och med kroppsspråk, måste också uppmärksammas mer, inte minst i lärarutbildningen. Många undersökningar visar att pojkar tar betydligt mer plats i klassrumssituationen vilket ger flickorna ett sämre utgångsläge från början. missgynnas pojkarna av att de har så få manliga förebilder i skolan. Att skapa medvetenhet om hur situationen ser ut och hur den aktivt kan påverkas är en viktig uppgift som måste prioriteras och tydliggöras i lärarutbildningen, i skolplaner och i jämställdhetsprogram vid de enskilda skolorna. I rapporten är alla olika, Ds 1994:98, från arbetsgruppen Kvinnligt och manligt i skolan finns förslag på en rad insatser och åtgärder för att öka jämställdheten i skolan. Många av dessa bör kunna omsättas utan ytterligare utredningar. 12 IT i skolan Den nya informationstekniken, som till stor del är baserad på datoranvändning, har utvecklats mycket snabbt. Över hela världen bygger kommunikationer, utbildning och forskning alltmer på denna teknik. Det gör det nödvändigt att ge eleverna betydligt bättre kunskap om och färdigheter i att utnyttja alla de möjligheter som datorer ger. Användning av IT i undervisningen kan troligen både förbilliga och effektivisera undervisningen. Än viktigare är att datorerna ger möjligheter till mer individualiserad och effektiv undervisning utan att eleverna behöver lämna gruppgemenskapen. Det kan gälla invandrarelever som behöver enskild språkträning i både svenska och sitt eget modersmål. Det kan gälla elever med läs- och skrivsvårigheter eller elever med behov av extra övning i t.ex. matematik. Det kan också gälla elever som befinner sig långt efter eller långt före kamraterna. Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva att läraren får mer tid över för individuella kontakter med eleverna. IT öppnar också skolan mot omvärlden på ett helt nytt sätt. Informationssökningen blir inte längre begränsad till den egna skolan utan information kan sökas och kontakter skapas i hela världen. Detta kommer att leda till en genomgripande förändring av undervisningsformerna. De skärpta krav som ställs på blivande lärare när det gäller förmåga att behärska IT är nödvändiga men senkomna. En plan för rullande fortbildning av redan examinerade lärare bör utarbetas av i samverkan med lärosätena. Att skolan snabbt kommer igång med datorbaserad utbildning är inte minst viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma. Skillnaderna mellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknik kan utnyttjas kan annars leda till nya kunskapsklyftor som kan få snedvridande effekter . 13 Tillsyn, uppföljning och utvärdering En effektiv tillsyn, uppföljning och utvärdering är nödvändig för att den mål- och resultatstyrning som gäller på skolans område ska fungera. Vi ser dessa åtgärder som positiva inslag i styrningen och utvecklingen av skolan. Formerna för tillsyn, uppföljning och utvärdering bör anges i den kommunala skolplanen. Det är viktigt att utvärderingsresultaten verkligen leder till de förändringar som de visar behov av. Kommunernas egen uppföljning av sin verksamhet har enligt stora brister. Det är bra att egen tillsynsverksamhet har ökat. Den är oftare egeninitierad och omfattar både offentliga och fristående skolor. ägnades i stort sett hela tillsynsverksamheten åt den lilla gruppen fristående skolor. Det system med statliga skolinspektörer som regeringen aviserat i Utvecklingsplanen för skolan ser vi positivt på. Om inspektörerna lyckas utforma sitt arbete så att de blir till stöd i skolornas kvalitetsarbete kan de bidra till att utvecklingen drivs framåt snabbare. Ett viktigt område för uppföljning är hur de ämnen som är förlagda i block behandlas. Det är väl känt att vissa ämnen, som t ex naturkunskap och religionskunskap, lätt hamnar i strykklass när tiden mellan de olika ämnena i blocken fördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i form av t ex fortbildning sättas in, om det anses nödvändigt. Det är olyckligt att på regeringens förslag beslutat återgå till möjligheten att ge blockbetyg i ämnen som är förlagda i block. Det ökar risken för att vissa ämnen inom blocket osynliggörs eller försvinner. För att motverka detta anser vi att eleverna bör få ett betyg i varje ämne i stället för ett blockbetyg.