mot · GL02Sk698 · 1997-10-06 00:00:00 — En skattepolitik för arbete, kretslopp och rättvisa En skattepolitik för arbete, kretslopp och rättvisa 2.1 Finansiering av de offentliga utgifterna 2.2 Rättvis fördelning en viktig uppgift för demokratin 2.3 Skatterna som styrmedel 4 Sänkt skatt för ökad tillväxt och sysselsättning 4.6 Vinstandelsstiftelser för de anställda 5 Skatterna en viktig del i det ekologiska lyftet 5.1 Skatteväxling ett sätt att öka välfärden 5.2 Skattefrihet för biobaserade drivmedel 5.3 Direktavskrivningar på miljöinvesteringar 5.4 Skärpta miljö- och energiskatter 5.5 Förorenaren ska betala 6 Sänkt skatt för större rättvisa 6.1 Sänkt skatt på låga och medelstora inkomster 7 Skatte- och bidragsfusk I partimotion om skattepolitiken görs en analys av skattesystemets syfte. I huvudsak är skatterna till för att finansiera utgifterna, att åstadkomma en rättvis fördelning och de är också styrande till sin karaktär. Det är särskilt viktigt på miljöns område för att minimera miljöskulden och leva upp till principen att förorenaren ska betala. En kortare analys av skattereform inleder motionens därpå följande delar. Arbetslösheten måste bland annat angripas med skattepolitiken. redovisar i motionen sin syn på hur skatterna bör sänkas för att åstadkomma ökad tillväxt och sysselsättning. Framförallt måste skatterna på arbete sänkas, vilket också berörs under den del av motionen som behandlar det ekologiska lyftet. Där har skatteväxlingen, med sänkt skatt på arbete, en framträdande position. I motionen klargörs skatternas viktiga roll i genomförandet av det ekologiska lyftet. Det handlar om ökad belastning på sådant som är skadligt för miljön, medan miljövänliga investeringar och biobaserade bränslen bör ha skattelättnader. Skatterna måste upplevas som rättvisa och lägger i motionen fram förslag till hur detta ska kunna åstadkommas. Det handlar bland annat om sänkt skatt på låga och medelstora inkomster, liksom om sänkt fastighetsskatt och reformerad fastighetstaxering. Under den innevarande mandatperioden har medverkat till åtgärder mot skattefusk. Vi anser att kampen mot fusk inom transfereringssystemen också behöver intensifieras. 2.1 Finansiering av de offentliga utgifterna Skatternas grundläggande funktion är att finansiera de offentliga utgifterna. Grundprincipen bör vara att inkomsterna, varav skatterna är den dominerande delen, och utgifterna balanseras. Det måste vara ett krav på en långsiktigt ansvarsfull politik. Skattebaserna är inte stabila utan förändras, och ibland mycket fort. Rörelserna är både av bestående och cyklisk karaktär. Tillfälliga variationer av annat slag kan bortses ifrån, eftersom de har mindre betydelse. Den cykliska variationen i skatteintäkterna går inte att få bort, utan måste pareras genom att statens finanser är balanserade över en konjunkturcykel. Det hindrar således inte i princip att man har ett underskott i statens finanser. Kravet för att tillåta underskott, är dock att man tidigare haft överskott . har dessvärre inte klarat att leva upp till detta krav. Det är därför särskilt viktigt att klara målet om budgetbalans 1998, och därefter överskott under . sätter upp som mål att nettoskulden i de offentliga finanserna ska vara avvecklad . Eftersom en uppgång i konjunkturen har inletts, som förväntas tillta ytterligare i styrka under det närmaste året, är det viktigt att kan åstadkomma ett överskott för att minska sårbarheten. En sådan politik ökar handlingsfriheten, vilket är särskilt viktigt när konjunkturen vänder. Den finansiella marknaden komplicerar bilden ytterligare genom att den kan påverka det statsfinansiella läget via de finansiella instrumenten. För vidkommande var det mycket kännbart, i negativ riktning, under den första . Lärdomen är att marknadens inflytande bäst reduceras genom en ansvarsfull och förtroendeskapande ekonomisk politik. Erfarenheterna säger oss att både upp- och nedgångar lätt underskattas. Med en ansvarsfull ekonomisk politik, i kombination med en penningpolitik med inflationsmål, kan minska svängningarna i ekonomin. klarar inte att på egen hand och som liten, utrikeshandelsberoende nation göra sig oberoende av marknaden. Den ökade internationaliseringen stänger dörren för detta, och för är det självklart att den ökande världshandeln med olika typer av varor och tjänster i huvudsak är någonting positivt. Ökad handel ger både i teorin och praktiken en ökad välfärd. Den typ av förändrade skattebaser, som beror på trender i ekonomin, bland människor eller till följd av omvärldens skatter, är av annan karaktär. Här handlar det om förmåga att förutse och bevaka att följden inte blir en alltför kraftig urgröpning av skattebaserna. Därmed är det naturligt att omfördelningar sker mellan olika skattebaser. 2.2 Rättvis fördelning en viktig uppgift för demokratin En rättvis fördelningspolitik måste bedrivas för att upprätthålla mänsklig värdighet och humanism i samhället. När bara plånboken får bestämma, vinner den som kan utnyttja situationer och människor för sin egen , ofta på bekostnad av andra. Ett sådant samhälle kan aldrig acceptera. De offentliga utgifterna kommer olika medborgare till del på olika sätt och i olika stor omfattning. Utgifterna omfördelar alltid i någon mån resurser. En fördelningspolitik som upplevs såsom rättvis är en styrka för ett land. Den är uttryck för solidaritet och ansvar människor emellan. Den måste se till att alla människor omfattas av trygghet. För är skattesystemets omfördelande funktion mycket viktig. Det har för saneringen av statens finanser varit nödvändigt att fördela bördorna så att de som har haft de knappaste marginalerna drabbats så lite som möjligt av saneringsåtgärderna. För att höginkomstgruppen också ska få bidra till saneringen måste också skatter användas i omfördelande syfte. Människor i trygghet mår bättre och presterar bättre. Det är viktigt att i fortsättningen kan skapa och slå vakt om en skola, vård och omsorg, som människor vågar anförtro sig till och lita på. Om stora delar av folket känner sig utanför och saknar tilltro till den offentliga verksamheten, minskar samhällets kapacitet och människors utanförskap förvänds i arbetslöshet, missbruk, kriminalitet och social utslagning. Sådant kostar både oändliga mänskliga lidanden och ekonomiska resurser. Det sociala utanförskapet måste bekämpas på alla plan i samhället i familjen, i lokalsamhället och på övergripande nivå. 2.3 Skatterna som styrmedel Skatter är alltid styrande. Skatterna har påverkan på människors val genom att de påverkar de ekonomiska villkoren för produktion och konsumtion. Skatter är på detta sätt alltid i någon mån en inskränkning av den ekonomiska friheten. Mot detta står behovet av en rättvis fördelningspolitik. Det är fråga om att göra en avvägning av vad som är effektivt utifrån behovet av en fungerande marknadsekonomi. Grunden för välfärden återfinns i den privata sektorn. Möjligheterna till ekonomisk välgång och försörjning driver utvecklingen framåt och åstadkommer ekonomisk tillväxt. Det är därför angeläget att skatterna utformas så att de så långt möjligt stimulerar till arbete och företagande. De fria marknadskrafterna kommer till korta, när det gäller fördelning av resurser. Det gäller inte minst i utnyttjandet av naturresurser för ekonomisk skull. Miljön är ett gemensamt arv för alla människor och för kommande generationer. I logikens namn bör därför ett övergripande ansvar tas av stater och sammanslutningar av stater. En viktig princip måste vara att förorenaren ska betala. Det är viktigt att statsmakten använder skatterna som ett instrument för att styra produktionen och konsumtionen mot mer av kretsloppsanpassning. Det är ett rättvisekrav i förvaltandet av det gemensamma naturarvet. På samma sätt som miljöförstörande verksamhet bör beskattas hårt, ska grundbehoven beskattas lindrigare. Det gäller livets nödvändigheter såsom maten och boendet. har exempelvis fått gehör för sänkt matmoms. Arbete är en nyttighet av samma slag. Vi återkommer till detta i motionen. Vid beskattningen måste utvärderas hur minsta möjliga störning kan åstadkommas för att inbringa de nödvändiga skatteintäkterna. skattereform var nödvändig för den svenska ekonomins funktionssätt. Marginalskatten har sänkts radikalt, som avdragsmöjligheterna minskats. Möjligheterna till skatteplanering har därmed minskats. De stora avdragsmöjligheterna i det tidigare skattesystemet förvärrade den ekonomiska överhettningen och därmed också krisen, som följde i kölvattnet. Vi har gått från att ha varit en låneekonomi till en situation med ett sunt ekonomiskt beteende hos hushållen, vilket starkt har bidragit till den stabilt låga inflationen. Det står också klart att tidpunkten för reformen inte var den bästa med tanke på att den lånedrivna höginflationsekonomin redan hade exploderat i en mycket kraftig, men i många stycken substanslös högkonjunktur. Resultatet blev att skattereformen inte finansierades fullt ut genom förändringarna, såsom man hade förutsatt. Det var en av invändningar när reformen beslutades, som har besannats. Vi har dessutom lyckats ändra skattereformens dogm om en harmoniserad momsskattesats. För framtiden är det viktigt med stabilitet i skattesystemet, och huvuddragen i nuvarande skattesystem bör behållas. föreslår dock ett sysselsättnings- och företagsinriktat program för förändringar som bör genomföras , i den takt ekonomin tillåter. 4 Sänkt skatt för ökad tillväxt och sysselsättning Med dagens alldeles för höga arbetslöshet har skattepolitiken en given roll i kampen för att lyfta ur arbetslöshet, och in i arbete och utbildning. har i samarbete med regeringen sänkt skatter och avgifter för företagen, med tyngdpunkt på de mindre företagen. Det stimulerar tillväxten, och får därmed en positiv effekt på sysselsättningen. vill dock gå längre. Målet är att successivt sänka skattetrycket för att på så sätt få ökad sysselsättning och tillväxt. Sänkta skatter är dock inget universalmedel för en bättre arbetsmarknad. Skatterna måste ses som en del av statens budget, och därigenom kan inte skatterna sänkas utan att finansiering föreligger från början. Risken med skattesänkningar som ska betalas med så kallade dynamiska effekter är att dessa inte uppstår och att statens finanser på kort sikt drabbas hårt. Baksidan med en sådan strategi illustreras väl med skattereform som med sin underfinansiering bidrog till att skapa den ekonomiska kris, som därefter följde. Ett utrymme skapas för ett successivt sänkt skattetryck under nästa mandatperiod. anvisar i denna motion en prioritering av vilka skatter vi främst vill sänka. medverkar dock inte till skattesänkningar som det inte finns utrymme för i statens budget, och inte heller till skattesänkningar som äventyrar människors vardagliga behov av offentlig service. Däremot anser vi att det utrymme som skapas framgent i första hand ska gå till sänkt skatt för ökad sysselsättning, tillväxt och rättvisa. anser att det finns dynamiska effekter, som kan öka välfärden och förbättra ekonomins funktionssätt. Däremot anser vi att de dynamiska effekterna måste bli verklighet innan man kan gå vidare med ytterligare skattesänkningar. Vår politik utgår från att utrymme ska finnas i statens budget för att man ska kunna sänka skatter. Ofinansierade skattesänkningar skapar nya problem. Motivet för denna skattestrategi är bland annat den ökade utsattheten från penning- och valutamarknaderna. Internationaliseringen och de allt snabbare penningströmningarna gör att störningar kan uppstå till följd av bristande förtroende för den ekonomiska politiken som de dynamiska effekterna inväntas. Risken är uppenbar att högre inflation och högre räntor i väntan på dynamiska effekter motverkar den effekt som skattesänkningarna är avsedda att få, och att förtjänsterna med de lägre skatterna inte infrias. Istället är risken stor att samma eller andra skatter måste höjas för att parera det minskade förtroendet för statens finanser. Detta händelseförlopp kan dessutom förvärras av konjunkturförändringar, vilket till stor del inträffade . För som under större delen av varit mycket illa ute, är det särskilt viktigt att anamma en försiktig strategi, oavsett om det gäller ökade utgifter eller sänkta skatter. Aktörerna på penning- och valutamarknaderna har inte glömt vad som hänt och baserar, liksom många andra aktörer i samhället, sina beslut på tidigare erfarenheter. motsvarade underskottet i de offentliga finanserna av BNP. Genom den budgetproposition som medverkat till åstadkoms balans i de offentliga finanserna för . Till den totala förbättringen av finanserna motsvarande av BNP åren 19931998 svarar minskade utgifter för av förbättringen medan ökade inkomster, främst skatteintäkter, svarar för . Skatterna har dock som framgår av den fördelningspolitiska bilagan till budgetpropositionen en viktig roll för rättvisan i den vidtagna saneringen. har , i , aktivt medverkat till sänkta arbetsgivaravgifter. Från har arbetsgivaravgifterna sänkts upp till en årlig lönesumma om , och för egenföretagare upp till en lönesumma om . Genom medverkan sänks arbetsgivaravgifterna ytterligare . Sänkningen kommer alla företag till del som har en lönesumma som överstiger . För företagen innebär sänkningen i lägre skatt, vilket betyder mest för de mindre företagen. Det skulle i ett relativt lönsamt företag kunna motsvara en omsättningsökning med . Sänkningen har dessutom gjorts av betydande statsfinansiella begränsningar. Detta visar tydligt på vilja att prioritera den privata företagsamheten i kampen för fler arbeten. Det är också vår övertygelse att sänkningen kommer att innebära att fler får arbete, inte minst i de mindre företagen. Vår ambition är att fortsätta sänka arbetsgivaravgifterna. Den modell som har valts för de hittillsvarande sänkningarna har visat sig praktiskt genomförbar och riktar sig på ett bra sätt till de mindre företagen, där vi ser den största potentialen för fler arbetstillfällen inom det privata näringslivet. avser att under nästa mandatperiod föreslå en ytterligare sänkning, där både procentsatsen och den maximala lönesumman bör höjas betydligt i förhållande till dagens nivå. Genom att arbetsgivaravgifterna sänks på det sätt som vi föreslår, gynnas tjänsteinnehållet i svenskt näringsliv. En allt större del av den samlade produktionen utgörs av tjänster, och utvecklingen går mot produkter som består av en mix mellan tillverkning och tjänster. Hög kompetens och växande småföretag gynnas med vår modell för sänkt arbetsgivaravgift. Sänkningen av arbetsgivaravgifterna har inte fullt ut kommit de företag till del som har betydande säsongsvariationer. Det beror på att skattelättnaden i lagstiftningen utgår på månadsbasis. har uttalat att problemet bör lösas. Så bör enligt nu också ske. har fått igenom en betydande sänkning av skatten för ägarna i onoterade aktiebolag. Hit hör i allmänhet fåmansbolagen. Ägarna till dessa företag får med politik en väsentligt större möjlighet till skattefri aktieutdelning eller skattefritt ägaruttag. I praktiken innebär lättnaden i ägarbeskattningen att den tidigare dubbelbeskattningen av vinster är borttagen för många av de onoterade bolagen. Dessutom har lättnaden genomförts på ett sådant sätt att företag med fler anställda och hög kompetensnivå gynnas genom att lönesumman i bolaget har en direkt inverkan på det skattefria utrymmet. Denna konstruktion har valts med tanke på att läget på arbetsmarknaden är så besvärligt. Också med denna åtgärd har vi verkat för ökad sysselsättning i det privata näringslivet. Genom medverkan ska ytterligare sänkningar av skatterna för kapitalanskaffning i småföretagen träda i kraft , bland annat genom att det positiva fördelningsunderlaget generellt höjs. Detta har vi gjort när räntorna sjunkit och inflationen är stabilt låg. Det innebär att lönsamheten för produktivt företagande har gynnats från två håll. Dels via de sänkta räntorna samt den låga inflationen, dels via skattesänkningarna som vi genomfört. Hushållens köpkraft har kunnat stärkas via de sänkta räntorna. Det märks nu tydligt i ökad konsumtion, vilket också ökar företagens möjligheter att få avsättning för sina varor. Därmed ökar även sysselsättningen. Ett av problemen med den casinoekonomi som fick fäste var att lönsamheten för produktiva investeringar sjönk, som möjligheterna att tjäna stora pengar fanns i fasta tillgångar. Därmed motverkades en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Situationen är den omvända, vilket är följden av en medveten företagar- och sysselsättningsinriktad ekonomisk politik från sida. Under nästkommande mandatperiod anser vi att skatten för fåmansbolagen bör sänkas ytterligare. Det kan ske på olika sätt och vi kommer att återkomma med den exakta utformningen . har också under innevarande mandatperiod tillsett att en utredning som ser över de omtvistade och krångliga stoppreglerna för fåmansbolagen har tillsatts. Vi utgår från att utredningens betänkande kan ligga till grund för förenklade och mer gynnsamma regler för fåmansföretagen från början av nästa mandatperiod. Värnskatten är enligt riksdagsbeslut en tillfällig skatt, som automatiskt försvinner vid utgången av 1998. Det krävs ett riksdagsbeslut för att ändra på detta. anser att värnskatten bör avvecklas enligt planerna. I budgetpropositionen föreslås att de allmänna egenavgifterna till sjukförsäkringssystemet destineras om till pensionssystemet och ska de allmänna egenavgifterna uppgå till . biträder att egenavgifterna överflyttas till pensionssystemet. Med egenavgifter i pensionssystemet uppnås en större överensstämmelse mellan finansieringsbehov och inbetalda avgifter. står fast vid pensionsöverenskommelsen mellan fem politiska partier, som bland annat innehåller att egenavgifter till pensionssystemet ska tas ut . Detta ska enligt överenskommelsen kombineras med en avgiftsväxling som innebär att arbetsgivarna får motsvarande sänkning av arbetsgivaravgifterna. För de höjda egenavgifterna ska löntagarna kompenseras med motsvarande löneökning från arbetsgivarna. Ett genomförande förutsätter i praktiken att arbetsmarknadens parter är beredda att ta sin del av ansvaret för avgiftsväxlingen. För är det viktigt att enighet kan uppnås om samtliga delar av överenskommelsen, när den ska genomföras. När pensionsreformen ska genomföras är det viktigt att samtliga delar av överenskommelsen uppfylls. tog initiativ till en höjning av fribeloppet för förmögenhetsskatt . Förmögenhetsskatten tas ut av den del av förmögenheten som överstiger . Det finns dock undantag från skatten. Det mest uppmärksammade är O- och OTC-listade aktiers skattefrihet. Huvudmotivet till skattefriheten är att inte skapa tillväxthinder för framförallt familjeföretag, som behöver nytt riskkapital för att expandera. Det är ett vällovligt syfte, och genom försorg gäller också skattefriheten för huvuddelägare på börsens A-lista. Statsmakten kan inte stillasittande åse hur huvuddelägare flyttar ur landet. En sådan utveckling är inte önskvärd, eftersom det skulle innebära en minskad sysselsättning och därmed minskade skatteintäkter. Improduktiv skatt är inte bra för . Skattefriheten för huvudägare samt för O- och OTC-listade aktier kan uppfattas stötande för privatpersoner som tvingas betala förmögenhetsskatt för mer normala tillgångar, såsom exempelvis ett kraftigt upptaxerat småhus. Förmögenhetsskatten är en omodern skatt. Den har tillkommit av fördelningspolitiska skäl, men är mot bakgrund av skattefriheten för vissa förmögna personer, och skattskyldigheten för andra, mindre förmögna personer inte förenlig med sitt ursprungliga syfte. Internationaliseringen och behovet av tillväxt i det privata näringslivet gör förmögenhetsskatten föga hållbar på bara . Det är avsikt att medverka till att den avskaffas. har i budgetpropositionen medverkat till att sänka förmögenhetsskatten för A-listade aktier. Det sker genom att skatten tas ut av marknadsvärdet istället för till . Det är motiverat mot bakgrund av att de flesta innehav av aktier har en latent skatteskuld inbyggd i en värdestegring, som gör att ett hundraprocentigt skatteuttag inte är försvarbart. 4.6 Vinstandelsstiftelser för de anställda Ett bra sätt att åstadkomma ökat engagemang och bättre samhörighet på ett företag kan vara för arbetsgivaren att avsätta resurser till vinstandelsstiftelser för de anställda. Resurserna avdelas vanligtvis ur föregående års vinstmedel och har således en direkt koppling till företagets lönsamhet. Det är en förnuftig princip att de anställda, som med sitt arbete medverkar till företags resultat, också får del av detta. När andelsinnehavaren, d.v.s. den anställde, tar sina medel i anspråk betalas inkomstskatt på uttaget. Enligt mening är inte bidrag till de anställdas kapitalinsats i det egna företaget likvärdigt med kontant lön. Det beror på att insatsen i det egna företaget är behäftat med en risk, till skillnad från kontantlön, och att kapitalet inte kan disponeras hursomhelst. Socialdemokraterna och tog ett principbeslut som innebar att man skulle ta ut särskild löneskatt på denna typ av bidrag till de anställdas vinstandelsstiftelser. Det slutliga beslutet togs och trädde i kraft från och med årsskiftet 1996/97. Vi har motsatt oss besluten vid dessa båda tillfällen, och har kvar uppfattningen att denna skattehöjning är direkt kontraproduktiv och sannolikt också urholkar skattebasen. Beslutet bör därför omprövas och lagstiftningen återställas. Detta bör ges regeringen till känna. I samband med att den nytillträdda socialdemokratiska regeringen gjorde upp om en rad skattehöjningar med , togs kvittningsrätten bort. Den har därefter under innevarande mandatperiod återinförts genom försorg. Kvittningsrätten syftar till att stimulera nyföretagande och innebär att en person som startar ett nytt företag har rätt att dra av eventuell förlust i sin nystartade näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. Det är inte minst en viktig åtgärd för att främja kvinnors företagande, eftersom kvinnor oftare än män startar verksamhet i mindre skala och vid sidan av ett annat arbete. Enligt uppfattning är kvittningsrätten en billig åtgärd i förhållande till de arbetstillfällen som kan skapas genom att nya företag sätts igång, som annars kanske inte hade kommit till. Kvittningsrätten ingår därmed som en varaktig del i skattesystemet. ROT-avdraget infördes först av fyrpartiregeringen för perioden fram till utgången av 1994 och återinfördes sedan av och regeringen . I och med förslaget i budgetpropositionen förlängs avdragsmöjligheten till utgången av 1998. Avdragsrätten för reparationer samt om- och tillbyggnad har varit en lyckosam åtgärd, inte minst genom att svarta pengar omvandlats till laglig fakturering. ROT-avdraget bidrar också till att sysselsättningen ökar något bland byggarbetare, och därmed till att kompetens och kapacitet kan upprätthållas på en högre nivå än annars. har i sin bostadspolitiska motion En hållbar boendepolitik för framtiden begärt en utredning av ROT-avdragets hittillsvarande effekter. har drivit frågan om höjt avdrag för resor till och från arbetet. Det är oerhört viktigt att människor kan ta jobb som inte ligger i omedelbar närhet till bostaden. Rörlighet på arbetsmarknaden är ett bra sätt att möta strukturomvandlingen i samhället, som ställer höga krav på flexibilitet. Arbetslinjen måste hävdas, och för att möjliggöra detta får inte resekostnaderna till och från arbetet ha en avgörande betydelse. Av denna anledning har i samband med budgetpropositionen medverkat till en höjning av reseavdraget med per mil. Redan i förra årets motion till med anledning av budgetproposition föreslog en höjning av reseavdraget . Det är därför med tillfredsställelse kan redovisa att vårt förslag nu kan genomföras. Hög skatt på fossila drivmedel möjliggör för de alternativa och biobaserade drivmedlen, som hör framtiden till, att konkurrera på marknaden. Däremot får inte långa resor till och från arbetet hindras. Det är en del av en modern arbetsmarknads- och regionalpolitik.