mot · GL02Fi218 · 1997-10-06 00:00:00 — En ny tid - en ny värld - ett nytt 2 Den ekonomiska utvecklingen 4 Ett starkare utanför EMU 4.4 Tillväxt och sysselsättning 4.6 EMU ett hot mot östutvidgningen 5 Det företagsamma en modern tillväxtstrategi 5.1 Det ekologiska lyftet 5.2 En skattepolitik för arbete, kretslopp och rättvisa 5.2.1 Sänkt skatt för ökad tillväxt och sysselsättning 5.2.2 Skatterna en viktig del i det ekologiska lyftet 5.2.3 Sänkt skatt för större rättvisa 5.3 Ett decentraliserat kunskapssamhälle för att möta de globala utmaningarna 5.3.1 Storsatsning på den högre utbildningen 5.3.2 Gymnasieskola med hög kvalitet ny gymnasie- examen 5.3.3 En ny och modern lärlingsutbildning 5.3.4 Ett kunskapslyft för den vuxna befolkningen 5.3.5 Den kvalificerade yrkesutbildningen byggs ut 5.3.6 Inför individuella kompetenskonton 5.3.7 En ny IT-utbildning 6 Ökad sysselsättning förnyelse av arbetsmarknaden 7 En ny omtanke där alla behövs 7.1 Vården, skolan och omsorgen 7.2 Åtgärder mot segregationen 8 Kommunerna och landstingen 9 Hela ska leva! 10 Förslag till utgiftsramar för Den nya tiden präglas av den nya tekniken, inte minst inom informationsområdet. Den nya världen är ett större fält och handeln ökar. Det nya är ett land som har låg inflation och goda förutsättningar utanför EMU. Det är ett land som utvecklar kretsloppssamhället och tar steget in i ett nytt årtusende. En hållbar utveckling med god miljö och en ekonomi i balans är målet. står inför nya möjligheter. Inflationen är låg. Räntorna har sjunkit. har ett mycket bra utgångsläge. kan vi se an en konjunkturuppgång utan att den föregåtts av devalveringar eller expansion i den offentliga ekonomin. ansvarsfulla linje i svensk politik har givit resultat. Lånebehovet för staten går mot noll, var motsvarande siffra . De flesta ekonomiska indikatorer pekar uppåt. står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken och fördelningen mellan utgiftsområdena, som redovisas i budgetpropositionen 1997/98:1. har den öppna arbetslösheten sjunkit med 150 000 personer. Arbetslösheten är dock alltjämt oacceptabelt hög. Kampen mot arbetslösheten måste därför vara den överordnade uppgiften. I EU är konjunkturläget skiftande mellan olika länder, men tendensen är uppåtriktad. har en sensationellt stark utveckling , med låg inflation och låg arbetslöshet. har drabbats av oroligheter på finansmarknaderna, men det mesta tyder på att regionens höga tillväxttakt håller i sig, möjligen med ett par undantag. problem är av mer djupgående karaktär. Ett övergripande mål för är att förena miljöansvar med en god ekonomisk utveckling. Det är enligt uppfattning uppenbart vad handlingskraftiga majoriteter betyder för ett lands förmåga att skapa goda och stabila förutsättningar. Det åskådliggörs inte minst av vad ekonomisk-politiskt samarbete mellan och regeringen har inneburit för saneringen av statens finanser. Ett fungerande flerpartisystem är viktigt för att motverka tvära kast i politiken. kan stå starkt utanför EMU. kan vi vara starkare än de tilltänkta medlemsstaterna. Finanspolitiken måste skötas ansvarsfullt och ett överskott över konjunkturcykeln måste etableras för att minska den svenska sårbarheten. En mer självständig riksbank skapar ökat förtroende för penningpolitiken. Det är helt oacceptabelt att grundlagens föreskrift om sedelutgivningsrätten åsidosätts. Det öppnar för ett svenskt EMU-medlemskap under nästa mandatperiod. Sådana försök kommer att motarbeta med kraft. Den ekonomiska och monetära unionen riskerar att förvärra konjunkturförlopp i och med att samma penningpolitik ska föras för ett antal länder, med sinsemellan helt olika ekonomiska strukturer. Det innebär att den inte kan vara idealisk för alla . Den kan rentav vara direkt skadlig. Detta slipper med en självständigt beslutad penningpolitik med rörlig växelkurs. Vi kan därigenom få en bättre sysselsättningsutveckling utanför EMU. Vissa bedömare har påstått att räntedifferensen till skulle permanentas på en hög nivå om valde att inte knyta kronan till och om vi inte går med i från start. Detta har visat sig felaktigt. EMU försvårar en utvidgning av EU. Denna motsättning är ett hot mot det alleuropeiska fredsprojektet. utvecklar i ett långt avsnitt varför så är fallet. Lönebildningen har länge varit en allvarlig konkurrensnackdel för . Det har resulterat i hög inflation, sänkt levnadsstandard och återkommande devalveringar. Detta måste parterna nu ta sitt ansvar för att ändra. Om så inte sker måste riksdag och regering ha hög beredskap för att vidta åtgärder. Arbetsmarknaden behöver bli mer flexibel, i takt med att omvärlden förändras allt snabbare. har i och med förändringar i arbetsrätten och arbetsmarknadspolitiken underlättat för detta, även om mer behöver göras. som företagarnation behöver utvecklas. För detta krävs en modern tillväxtstrategi. Vi pekar i vår motion på ett antal framgångsfaktorer för svenskt näringsliv och som land. Internationaliseringen, de snabbare förändringarna, den nya tekniken, de nya marknaderna och det nya miljömedvetandet är alla oerhört viktiga förutsättningar för hur ett litet, utrikeshandelsberoende land som ska lyckas . Det handlar enligt uppfattning om en strategi för företagande, det ekologiska lyftet, sänkta skatter för arbete, kretslopp och rättvisa samt om ett verkligt decentraliserat kunskapssamhälle. Dessa framgångsfaktorer bildar en bas för företagen att agera utifrån. En mer flexibel omvärld ställer högre krav på framförhållning och reaktionsförmåga, både i företag och av politiska beslut. Den högre utbildningen, den kvalificerade yrkesutbildningen, nya möjligheter för vuxenstudier samt en satsning på grundutbildning är grundläggande för . I grund och botten är flexibiliteten och framgången i det svenska näringslivet beroende av stabilt goda ekonomiska villkor i . Det är en svensk konkurrensfördel ur många aspekter, vilket tänker slå vakt om. Kampen mot arbetslösheten är den överordnade uppgiften. behöver en ny omtanke där alla behövs. För detta behöver vi en skola, vård och omsorg med hög kvalitet. Vi måste vidta åtgärder för att bryta segregationen, där den riskerar att permanent ställa stora grupper utanför samhällets gemenskap. Barnbidraget kan med medverkan höjas, vilket inte minst motiveras av att barnfamiljerna drabbats hårt . För är målet en god grundtrygghet som omfattar alla. Kommunerna och landstingen får ökade statsbidrag, främst för att värna om skola, vård och omsorg. Liksom för övriga delar av samhället har den ekonomiska krisen varit kännbar för kommunsektorn, sämre ekonomi och färre anställda. Detta är nu på väg att vända. värnar och förstärker välfärdssamhällets förpliktelser. För är kampen för att hela ska leva en viktig del av en helhetssyn på den ekonomiska politiken. Det handlar om att ge såväl landsbygden som mindre och större tätorter livskraft och att storstäderna ska undslippa växtvärk. Politiken ska syfta till att ge likvärdiga levnadsvillkor i hela landet. 2 Den ekonomiska utvecklingen kan utifrån en styrkeposition se framtiden an med tillförsikt. En uppgång sker utan att den föregåtts av devalveringar eller expansion i den offentliga ekonomin. På bred front tar ekonomin fart. Framförallt är exportindustrin mycket framgångsrik med ökningar av orderingången. Kapacitetsutnyttjandet är på väg uppåt inom nästan alla sektorer. Byggsektorn uppvisar dock en svag utveckling. har i partimotionen om boendepolitiken lagt förslag som skulle bidra till stabilare spelregler för byggsektorn. Förslaget skulle undanröja dagens osäkerhet och höja aktiviteten i sektorn. Arbetslösheten minskar av flera skäl. Antalet nya jobb ökar. Fler anställs i den privata sektorn. Utbildningssatsningarna innebär fler i utbildning. Minskningen av antalet anställda i offentlig sektor ser ut att ha stabiliserats. Hushållens framtidstro och den privata konsumtionen ökar. Det syns inte minst på bilförsäljningen, som ökat mycket kraftigt. Hushållssparandet minskar något, men är trots detta klart positivt. Investeringarna ser ut att ta fart igen 1998 efter ett mellanår. Den ekonomiska tillväxten, som tog en paus 1996 från att 1995 ha uppgått till , ser ut att hamna 1997 och . Inflationen håller sig inom den nedre delen av toleransintervall. Inflationsbenägenheten i ekonomin är liten. Trots en ökad tillväxt behöver inte inflationsmålet på äventyras. Hushållen har låga inflationsförväntningar. Det finns tecken på att konkurrensen har stärkts på den svenska marknaden. Löneökningar, utöver omvärldens, riskerar att medverka till att massarbetslösheten permanentas. Det kan äventyra den goda utvecklingen. Produktivitetsutvecklingen inom det privata näringslivet har varit mycket stark . Det har medfört att konkurrenskraften stärkts trots att löneökningstakten i har överstigit genomsnittet för våra främsta konkurrentländer. Det har också inneburit att sysselsättningsökningen låtit vänta på sig. Det är troligt att den ökade inhemska efterfrågan har en mer positiv inverkan på sysselsättningen. Den positiva handelsbalansen kommer sannolikt att ligga kvar på en hög nivå . Bytesbalansen visar ett stort överskott. De svenska företagen har ökat sina marknadsandelar utomlands och fortsätter med den strategin snarare än att försöka ta ut produktivitetsförbättringarna och den ökade efterfrågan på produkterna genom högre priser. Enligt samstämmiga bedömningar når 1998 balans mellan utgifter och inkomster. Den senaste tidens utveckling tyder på att budgetens utfall kan bli betydligt bättre än såsom beräknats. Flera antaganden i budgeten visar tydliga tecken på att överträffas, t.ex. det faktum att räntedifferensen mellan och numera är . I budgetpropositionen anges prognosen till en procentenhet. Kronan är väsentligt starkare mot dollarn än vad som förutsatts i budgetpropositionen. Mot denna bakgrund lägger fast en strategi för den ekonomiska politiken inför kommande valperiod. Vid ett förbättrat statsfinansiellt utfall bör utrymmet dels användas till avbetalning på statsskulden, dels till skattesänkningar i enlighet med de förslag som lagts fram i vår skattemotion. Enligt bedömning finns utrymme för successivt sänkt skattekvot . Inflationen är låg i hela EU. Det hänger bland annat samman med att finanspolitiken är stram för att konvergenskriterierna ska kunna infrias. Det gäller framförallt kriteriet om högst av BNP i budgetunderskott . Eftersom finanspolitiken i huvudsak är återhållsam och inflationen låg bör inte trycket på räntehöjningar bli särskilt stort. uppvisar en stark ekonomisk utveckling, medan den tyska ekonomin fortfarande inte tagit ordentlig fart. Spekulationerna om huruvida EMU blir av har avtagit i styrka och de flesta bedömare tror att EMU blir verklighet. Det som i någon mån fortfarande ifrågasätts är tidtabellen, med start . Spekulationerna om att EMU kommer att ha många medlemmar från start har tilltagit. Det är avhängigt av hur väl länderna kan uppfylla konvergenskriterierna och av hur strikt kraven kommer att tolkas. Dessa frågor är fortfarande utestående, även om marknaden verkar göra bedömningen att ett brett EMU kommer att bildas, vilket kan avläsas i hur den tyska marken försvagats. har alltjämt en hög ekonomisk tillväxt, med låg inflation, och en historiskt sett låg arbetslöshet. Inte heller där finns det några entydiga tecken på att inflationen ska ta fart eller att konjunkturen ska vika, trots en långvarigt god konjunkturutveckling. Dock har marknadsräntorna stigit något. I spåren av den starka ekonomiska utvecklingen har dollarn stärkts, både mot EU-valutorna och den japanska yenen. Det amerikanska budgetunderskottet har också sjunkit och trots att arbetslösheten sjunkit kraftigt verkar inte inflationen ta fart. , med sina så kallade tigerekonomier, har under en rad år haft en mycket hög tillväxt. Mycket tyder nu på att tillväxttakten är på väg att sjunka något, men den ligger med våra mått mätt kvar på en hög nivå. Valutaturbulens har uppstått i flera av länderna, med åtföljande börsoro i hela regionen. Det är framförallt , och som fått vidkännas stor turbulens. Orsakerna till oron är många och dollarn, som valutorna tidigare varit knutna till, har varit sällsynt stark. För svaga statsfinanser och för hög inflation är också uppenbara förklaringar. dras med problem av mer djupgående karaktär, med låg aktivitet i ekonomin, problem med statsfinanserna och oro för bank- och fastighetssektorerna. Yenens försvagning bedöms dock ge stimulans till den japanska ekonomin, och inte minst till exportföretagen. Handelsöverskottet med har återigen börjat öka kraftigt. Detta kan i sig utlösa spänningar i världsekonomin. utvecklades den svenska ekonomin starkt. Under dessa förvandlades från att ha varit ett av de fattigaste länderna i till att bli ett av världens absolut rikaste mätt i BNP per capita. Endast kan uppvisa en uthållig tillväxttakt på jämförbar nivå. har den ekonomiska utvecklingen i varit sämre än i flertalet industriländer. Perioden 19701995 kännetecknades av såväl ekonomisk som politisk instabilitet i . Vid utgången av varje lågkonjunktur kunde noteras ett större budgetunderskott, en större statsskuld och högre arbetslöshet än vid slutet av den närmast föregående lågkonjunkturen. Den försvagning av den ekonomiska utvecklingen i relation till omvärlden, som i ägt rum åren efter 1970, har många förklaringar. Inte minst beror den på att lönebildningen varit i otakt med omvärldens, vilket starkt bidragit till återkommande fall i kronans värde. Hög inflation och upprepade devalveringar har skadat ekonomins utvecklingskraft. Det parlamentariska systemet har inte haft tillräcklig förmåga att bryta den negativa utvecklingen för att istället lägga grunden för en starkare ekonomisk utveckling i . Perioden 19701998 kännetecknas bland annat av att landet haft minoritetsregeringar under 24 av de 28 åren. När den senaste omröstningen om val av statsminister ägde rum i så var det den tionde omröstningen på mindre än . Det svaga parlamentariska underlag som flertalet regeringar haft, och de täta regeringsskiftena jämfört med tidigare, har försvårat en uthållig och konsekvent politik. Den politiska debatten före valen har ofta dominerats av tillbakablickande jämförelser mellan olika politiska alternativ och den politiska praktiken har efter valen inte sällan bestått av återställare till vad som gällde före den senaste regeringens tid vid makten. medverkade i fyrpartiregeringen . Denna regering, som var en minoritetsregering, tillträdde när ekonomin försämrades, bland annat till följd av 1980-talets svaga finanspolitik. Saneringen av statens finanser inleddes av fyrpartiregeringen. För var det inför valet uppenbart att merparten av saneringsarbetet för att stärka de offentliga finanserna återstod. förordade därför inför och i valrörelsen nationell samling kring den ekonomiska politiken. Efter valet deklarerade riksdagsgrupp att vi, på grundval av det parlamentariska läge som hade uppstått, skulle föra en konstruktiv oppositionspolitik. Genom den samverkan om den ekonomiska politiken som åstadkoms mellan och regeringen och som alltjämt består genom överenskommelserna om budgetpropositionen , har en stabil politisk majoritet skapats. Det goda utgångsläge som finns hade inte kunnat uppnås utan det förtroendeskapande samarbetet mellan och regeringen. Budgeten visar balans i de offentliga finanserna. Förutsättningarna är goda att de mål för överskott i de offentliga finanserna som lagts fast ska kunna överträffas. En förutsättning är dock att det också framgent finns en politisk majoritet som bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik. En sådan majoritet måste också förmå att säkra lönebildningen, genomföra en uthållig omställning av energiförsörjningen baserad på ökad användning av förnybar energi, främja företagandet och åstadkomma en nödvändig flexibilitet på arbetsmarknaden. är som en självständig kraft i svensk politik berett att medverka till en sådan politik i samarbete. Ett flerpartisystem, där inget parti har egen majoritet, förutsätter samarbete för att fungera väl. Tvära kast i politiken riskerar att hämma den ekonomiska utvecklingen. har, utifrån en position på det politiska mittfältet, målmedvetet samarbetat med andra partier för att åstadkomma balans mellan statens inkomster och utgifter. Så agerar ett ansvarskännande parti med en konsekvent linje i politiken. 4 Ett starkare utanför EMU kommer inte att vara med i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) från start. Det är en styrka för . mår väl av en självständigt beslutad penningpolitik med rörlig växelkurs. motsätter sig ett svenskt medlemskap i och anser att projektet kan få allvarliga konsekvenser för . Det står utanför makt att påverka övriga nationers handlande. Just därför vill vi i denna motion redovisa vår syn på projektet. Mycket tyder på att projektet blir verklighet, som ingen med säkerhet kan säga att så också blir fallet. anser att ett eventuellt förslag om svenskt EMU-medlemskap måste föregås av en folkomröstning. Vi beskriver fortsättningsvis den politik som krävs för att minska landets sårbarhet i en internationaliserad ekonomi. intar en särställning i svensk politik, när det gäller att ta ansvar för landets ekonomi. Vi har aktivt deltagit i saneringen av statens finanser. Ett av de starkaste motiven för att göra en sådan insats har varit vår insikt att internationaliseringen och de avreglerade kapitalmarknaderna ställer nya och högre krav på stabila och sunda statsfinanser. Av saneringen 19931998 har åstadkommits genom minskade utgifter, mätt som andel av BNP. Förbättringen utgörs till av sänkt utgiftskvot, och till av höjd inkomstkvot. var mycket nära att hamna i en veritabel skuldkris under första hälften av detta årtionde, vilket hade inneburit starkt begränsad handlingsfrihet för demokratin. Vi lyckades ta oss ur greppet och har successivt tagit oss upp på fast mark. Arvet från misslyckandet i den ekonomiska politiken, som hade byggts upp , är den stora statsskulden och framförallt de höga räntekostnaderna för statsskulden. Dessa beräknas uppgå till ca . Däremot påminner det om sårbarheten vid ett minskat förtroende för förmåga att sköta sina statsfinanser. Det slår direkt igenom i form av höjda räntor och försvagad krona. Bägge dessa faktorer ökar utgifterna för räntorna och ökar lånesumman i svenska kronor för den del av statsskulden som är upplånad i utländsk valuta. möjlighet att stå utanför EMU, utan att bestraffas av marknadens aktörer, står och faller med vår förmåga att uppvisa en sund ekonomi, som har förutsättningar att även i fortsättningen klara budgetbalans över konjunkturcykeln. När denna förmåga väl är etablerad kommer att kunna ha mer gynnsamma ekonomiska levnadsvillkor än EMU-medlemmarna. bedöms budgeten vara i balans. Även därefter är det viktigt att förtroendet stärks och sårbarheten minskas. Det ska ske genom fortsatt budgetdisciplin och minskning av statsskulden, vilket förutsätter överskott i statsbudgeten. Under bör nettoskulden i de offentliga finanserna betalas av med målsättningen att den ska vara amorterad . I takt med avbetalningarna sjunker kostnaderna för statsskuldsräntorna, och åtgärder kan vidtas som är bra för tillväxten utan att statsfinanserna hotas. Detta är vår långsiktiga strategi. har i och med inträdet i EU, i enlighet med den proposition (1994/95:19) som låg till grund för ställningstagandet om medlemskap, beslutat att ansluta sig till . I och med folkomröstningens resultat och beslut om anslutning av till EU, har accepterat den andra fasen av EMU. I denna ingår att ska göras mer självständig på olika sätt. Ansvaret för valutapolitiken ska nu också övergå till regeringen, i överensstämmelse med vad som generellt sett gäller i de olika EU-länderna, vilket också förordade i förra årets ekonomisk-politiska motion. En proposition med detta innehåll kommer att föreläggas . Dock har tillkommit en tolkningsfråga i den förberedande utredningen om ställning Ds 1997:50, som egentligen hör till den tredje fasen av EMU. har inte tagit ställning för att ansluta sig till EMU:s tredje steg. Ställningstagandet gäller huruvida ett eventuellt svenskt EMU-medlemskap måste föregås av grundlagsändring eller ej. I utredningen har representant reserverat sig mot majoritetens ståndpunkt och hävdar att måste föreläggas ett förslag om ändring i regeringsformen, avseende sedelutgivningsrätten, före ett eventuellt beslut om svensk anslutning till EMU. Det är särskilt märkligt att , , och anser att regeringsformen bör ändras, men det spelar för deras del ingen roll när förändringen görs. Det är motsägelsefullt. I proposition 1994/95:19 från fyrpartiregeringen angående medlemskap i unionen slås fast: Om beslutar sig för ett deltagande i EMU:s tredje fas följer att beslut om utgivning av sedlar och mynt samt frågan om lagligt betalningsmedel överförs till den . Detta kräver också ändringar i bestämmelserna i regeringsformen om sedelutgivningsrätten. Den nuvarande har enhälligt godkänt denna del av propositionen utan invändningar. Detta är klart och tydligt. Den enda möjliga tolkning som kan göras är att om eventuellt vill gå med i EMU:s tredje fas, så måste regeringsformen ändras . Detta har svenska folket folkomröstat om. Frångås detta kan EU-omröstningens demokratiska legitimitet ifrågasättas. Det räcker inte att regeringen har utlovat att svenska folket ska få ta ställning till ett eventuellt svenskt medlemskap i , antingen i val eller folkomröstning. Grundlagen måste tas på största allvar och får inte manipuleras bort på det vis som riskerar att ske. Därmed öppnar man för svenskt medlemskap i den ekonomiska och monetära unionen redan under nästa mandatperiod, vilket är oacceptabelt ur demokratisk utgångspunkt. Detta bör ges regeringen till känna. Med en mer självständig riksbank ökar trovärdigheten för den samlade ekonomiska politiken. Penningpolitiken och finanspolitiken kommer framgent att ännu tydligare ha två olika överhuvuden i form av respektive . kommer att ha ett inflationsmål att arbeta efter, som numera arbetar med en ny budgetprocess, vars främsta syfte är att förstärka finanspolitiken och göra det svårare att öka utgifter och sänka skatter utan finansiering. Till den framgångsrika saneringen av statens finanser, som aktivt deltagit i, kan således läggas ytterligare ett par faktorer som placerar högt upp bland länder med en disciplinerad budgetprocess, som bland annat därför åtnjuter förtroende för den samlade ekonomiska politiken. Eftersom finans- och penningpolitiken har ett inbördes självklart samband innebär den tydliga ansvarsfördelningen att en viss kontrollfunktion finns inbyggd hos bägge parter. Vår bedömning är att detta ökar förtroendet för den samlade ekonomiska politiken. Mot bakgrund av vad vi under föregående avsnitt i motionen har sagt om internationaliseringens betydelse för den ekonomiska politiken, vill vi ha en samlad ekonomisk politik. Det ger största möjliga flexibilitet i en föränderlig omvärld. Detta är nyckeln till framgång för en liten och utlandsberoende nation som . akilleshäl har under en lång rad av år varit lönebildningen. De stora löneökningarna kan till stor del förklara varför devalveringar tvingats fram. Den mycket höga arbetslösheten sätter ännu större press på att åstadkomma en väl fungerande lönebildning. Om inte motverkas den minskning av arbetslösheten som har inletts. Lönebildningen ska vara ett ansvar för arbetsmarknadens parter. Statsmakten har det slutgiltiga ansvaret för att regelsystemet fungerar på ett bra sätt. Arbetsmarknadspolitiken har en stor betydelse för hur lönebildningen ska kunna hanteras. Det är nödvändigt att rörligheten på arbetsmarknaden är hög och att flaskhalsar i produktionen kan undvikas för att undvika löneglidning. kan dock aldrig acceptera en ensidig befolkningsomflyttning. ser positivt på de framsteg som gjorts inom industrins och handelns områden, med större inbyggda trögheter för att motverka att konflikter uppstår i samband med avtalsrörelserna.