mot · GL02U807 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U807av m.fl. (v) Sammanfattning ochslutsatserDet r avgrande fr hela utveckling att steuropautvecklas i en positiv riktning. Det gller bde ekonomiskt,socialt och miljmssigt. En viktig slutsats r att Rysslandinte r ett militrt hot. Det finns andra mer akuta hot i formav miljproblem som motiverar och mjliggr en verfringav resurser frn militr verksamhet till civila investeringar.Detta skulle frmja ett demokratiskt samhlle baserat p ettkretsloppstnkande i steuropa. Vnsterpartiet vill flyttaresurser - bde ekonomiska och personella - frn icke-produktiv militr verksamhet till civil verksamhet. Behoveninom en rad civila omrden r enorma och akuta.I aktuella landanalyser av , , de baltiska staterna ochVitryssland visar vi p den senaste utvecklingen, troliga framtida problemoch framgngar. Vi konstaterar att ligger frmst i reformprocessen, debaltiska lnderna strax efter och att utvecklingen i varitnegativ men visar tecken p en stabilisering. Priset fr reformpolitiken hari varit hgt. Bland annat kan vi se en unik nedgng imedellivslngden fr ett land i fred. r ett bortglmt land sombehver std om man inte ska fastna i ett utarmat, odemokratisktAlbanien-liknande tillstnd.Vi fresprkar och visar p betydelsen av frstrkta svenska insatser idessa lnder. Det r av vikt att insatserna frstrks nu - speciellt i Rysslandoch . Annars finns det risk att utvecklingen avstannar eller grbakt. Det som behvs r frmst insatser fr uppbyggnad av demokratinskultur och institutioner, det gller kunskapsverfring p en rad omrden ochi vissa fall investeringsstd, t.ex. nr det gller att bygga ut reningsteknikochtgrder fr att eliminera radioaktiva froreningar.Vi vill uppmuntra och strka svenska kommuners vnortssamarbete medsteuropeiska kommuner. Det r en effektiv samarbetsform. Vi pekar p detfaktum att en relativt strre del av de svenska miljproblemen hrrr frnsteuropa vilket ytterligare frstrker intresset och vikten av svenska insatserfr miljn i steuropa. Vi pekar srskilt p det akuta lget i former av std blir effektiva om de riktas till de yngregenerationerna. Barnens utsatta situation har inte synliggjorts tillrckligt. Deinnefattar initiativ inom forskning och utbildning, nyckeln till framtiden.ven kvinnans situation i st mste uppmrksammas. Det finns tendenser tillatt kvinnan nu ska terg till den gamla rollen - att vara hemma och sktahushllet. Alla svenska insatser ska skrskdas ur ett jmstlldhetsperspektiv.InledningI brjan av var lnderna p andra sidan stersjn istort sett oknda fr svenskarna. Kontakterna var f,kunskaperna ringa. Charterresorna sterut existerade knappt.Allt ndrades drastiskt under ngra f, men desto intensivarer. Det som skedde hade ingen statsvetare eller ekonomfrutsett. Ett antal europeiska lnder upphrde att existera - istllet uppstod en handfull nya lnder. Det sovjetiska vldetgick in i historien.Mnniskors frihetslngtan och strvan efter ett bttre, mnniskovrdigt livslppte loss krafter som den byrkratiska planhushllningen och denefterblivna steuropeiska ekonomin inte kunde st emot. Solidaritet i Polenoch perestrojka var logiska reaktioner p de dramatiskafrndringarna. Inom en oerhrt kort tidsrymd fick fyra nyagrannlnder och det sovjetiska riket fll samman. En historiskt sett unikutveckling.De steuropeiska lnderna och deras medborgare stlldes infr en ny vrldnr bde politiska villkor och social infrastruktur pltsligt ndrades igrunden. Sociala rttigheter, lagar, arbetsmarknaden, politiska villkor ochyttrandefrihet ndrades dramatiskt. Vilsenhet blev stor, tryggheten - verkligeller inbillad - frsvann. Srskilt fr de ldre generationerna, vilkas livgrundats p ett ortodoxt samhlle och en dito historia, blev vrlden osker.Det r de yngre som driver p reformarbetet. Mnga ldre menar att det rfrst nr de yngre tar ver som vi fullt ut kan ta till oss och dra frdel av denya mjligheterna.stersjn r vrldens skarpaste grns mellan fattig och rik. Vster omstersjn r BNP per invnare - p stra sidan cirka2 . Med andra ord har en svensk mer n tio gnger strre inkomstern sina nrmaste grannar. Detta r ett brddjup som successivt mste fyllasut.Frnsett de solidariska och humanitra sklen finns det ett krasst svensktegenintresse av en positiv ekonomisk och social utveckling i steuropa. Dethandlar om att minska vra gemensamma miljproblem, att ka skerheten iEuropa och att skapa fungerande produktionssystem och marknader som geross alla bttre levnadsvillkor. Vxande marknader i steuropa kommer attbidra till kad avsttning av svenska produkter bde inom tjnstesektorn ochvarusektorn, vilket bidrar till kad svensk sysselsttning.Vi i Vnsterpartiet kan inte acceptera eller likgiltigt se p en annan ochmer negativ utveckling. Vr egen historia gr att vi knner ett srskilt ansvar.Ryssland m.fl. lnder fr inte sjunka till samma kaos och misr som Libanonvar i eller bli ett nytt anarkistiskt och destruktivt ellerAfghanistan.Det har inte det globala samfundet rd med. Varken ur mnsklig ellerekonomisk synvinkel.I regeringens proposition 1996/97:1 avsnitt 7 Internationellt bistndbehandlas std till de forna ststaterna. Regeringen konstaterar attutvecklingen r positiv i de lnder svenskt std har utgtt till - , debaltiska staterna. fr ocks svenskt std men dr r utvecklingenmer osker. Vnsterpartiet kan till stor del instmma i regeringensbeskrivning av situationen och de prioriteringar som mste gras. Frnsett endel synpunkter och omprioriteringar vi gr i denna motion vill vi hr baranmna fljande:Fr r 1999 och framt har regeringen inte vgat sig p en gissning omanslagsbehovet. Vnsterpartiet gr den bedmningen att stdet mste kaoch i allt hgre grad riktas till och delvis . Vi tror ocksatt det behvs ett tidsmssigt mycket lngvarigt std. Vi anser ocks att storafrndringar mste ske inom EU fr att bidra till en positiv utveckling isteuropa, exempelvis minska EU:s protektionism och minska stdet till detegna jordbruket. Fr budgetret 1998 anslr Vnsterpartiet 100 miljonerkronor mer till steuropasamarbetet, vilket vi tar upp i vr bistndsmotion.Ryssland r inte ett militrthotVi vill srskilt visa p att det militra hotet frn Rysslandmot omvrlden r frsumbart. Det militra hotet frnRyssland mot vstliga grannlnder har varit lgt under flerartionden och r nu och fr verskdlig tid framver icke-existerande. Detta skapar ett politiskt och ekonomisktutrymme fr kraftfulla offensiva insatser fr uppbyggnad avdemokratiska civila samhllen. Ekonomiska medel ochpersonella resurser ska fras ver frn militr verksamhet tillcivil. Detta ska ske bde i vst och i st.Det r speciellt viktigt att i en svensk rapport peka p Rysslandskombination av ofrmga och ovilja till militra interventioner. Starkakrafter i underhller, av egenintresse, en frvrngd bild av Ryssland.Rysslands frsvarsutgifter har frn 1992 till 1995 minskat frn140 miljarder dollar till ca 85 miljarder och minskningen fortstter (Klla:IISS, ACDA). 1989 hade krigsmakt 4 miljoner soldater, finns det knappt 1,3 miljoner. hade 1989 en befolkning p288 miljoner. 1997 har en befolkning p 149 miljoner och denfortstter att minska. Produktionen av t.ex. stridsvagnar har sjunkit till frren 50 per r och de r frldrade redan nr de lmnar fabriken. De 500 000sovjetiska soldater som fanns i stra r en historisk parentes.Materiel frslits och underhlls inte, utbildningsnivn sjunker. Rysslandsfrsvarsminister har uttryckt att han r "extremt orolig" ver densjunkande stridsdugligheten. Lg moral, bristfllig trning och utbildning,brister i personaluppfyllnad och usel ekonomi fr regementen gr att denryska frsvarsmakten har svrt att ens hlla sig vid liv hemma i kasernerna.Krisen i visar att den ryska armn har svrt att besegra en fiendesom p papperet r mer n hundra gnger svagare. Amerikanska och andravstliga militra bedmare menar att det kommer att ta lng tid innanRyssland kan terf frmgan till ngra strre offensiva operationer. nnulngre tid skulle det ta - om det fanns ett intresse - att terskapa frmgantill storskaliga invasionsfretag. Det finns ett starkt ryskt folkligt krav omattfra ver resurser frn den militra sektorn till mycket angelgna tgrder idet civila samhllet.Ett kvardrjande orosmoment r de terstende krnvapnen i Ryssland.Dessa har dock reducerats kraftigt. Den tredje omgngen av ,som ska reducera antalet krnstridsspetsar fr vardera och tillca 2000 r 2007, bekrftades vid Helsingforsmtet mellanClinton och Jeltsin. har dessa avtal om nedrustning av krnvapen lptutan strningar. Gr ven START III igenom innebr det att de strategiskakrnvapenarsenalerna minskat r 2007 jmfrt med 1990.Detta r ett exempel p en oerhrt positiv hndelseutveckling som fr ringauppmrksamhet i svensk debatt. De ryska krnvapnen r heller ingetargument fr ett konventionellt svenskt frsvar av dagens ver-dimensionerade storlek. Krnvapen eller hot om anvndning av dem kan intemtas med vanliga militra medel. Det r frgan om helt andra lngsiktigatgrder - att stdja uppbyggandet av det civila samhllet, att byggarelationer, att skapa frtroende, initiativ och hopp. det som den hrrapporten i vrigt handlar om och som t.ex. och gnarsig t, vilket bland annat resulterat i de drastiska nedskrningarna avmilitr verksamhet i Europa.Sammanfattningsvis - det saknas fr verskdlig tid bde ryskt intresseoch frmga att invadera (och andra lnder) militrt. Alltfler forskareser miljhoten som betydligt allvarligare n de militra. Det gller vatten-brist, naturresursbrist, klimatfrndringar, trasigt ozonskikt, jordfrstringsom leder till sjunkande livsmedelsproduktion och minskade globala fiske-fngster. Detta r allvarligare problem n de militra och de frvrrasdagligen. (Se t.ex. "Tillstndet i vrlden -97".) Starka intressen i och iEU:s stormakter ser sina militra styrkor som den yttersta garantin fr attfldet av billiga rvaror till de egna lnderna ska kunna fortstta.Den politiska situationen - hsten 1997I , som ligger frmst i reform- ochuppbyggnadsprocessen, gr utvecklingen framt. Trots vissasmrre bakslag, tta regerings- och parlamentsfrndringar rviljan och enigheten stabil fr att fortstta moderniseringen,effektiviseringen och demokratiseringen av . hari dag hgsta tillvxt. Nr tillrckligt stort frtroendehar skapats och frdelarna av reformpolitiken framstrtydligt kan vi frvnta oss reformering av de kvarvarandesystemen frn den gamla tiden. I fall frmst detofinansierade pensionssystemet.De baltiska lnderna r steget efter i utvecklingen men ven hr rhuvudinriktningen klar och inte ifrgasatt. Dr terstr fler reformer ochproblem n i (t.ex. vem som ger vilken mark) men hastigheten i denekonomiska utvecklingen nrmar sig . Dock uppvisar dessa nya stateren rad problem som r typiska fr unga demokratier men med ett gedigetstd frn vst r risken fr allvarliga bakslag liten.Det mest svrbedmda och det viktigaste r status ochutveckling. Nuvarande presidenten har manvrerat sig till en starkmaktposition - mest tack vare svagt motstnd. statliga ekonomistyrs av presidentdekret . (parlamentet) r splittrad. Enblandning av motstridiga, ibland extrema kan i vissa lgen bjudapresidenten motstnd. Starkaste motstndare till reformarbetet r gamlasubventionerade fretag och myndigheter som befolkas av personer somfortfarande lever relativt gott p resterna av den gamla ordningen. venstarka regionala krafter har visat fga lust att bidra till alla nymodighetersomden centrala regeringen har freslagit. Ett exempel p ett stort problem r attryska staten har svrigheter att driva in skatter, och d inte bara frnprivatpersoner utan ven frn strre statliga (!) fretag.Det pgr ett maktkrig i sedan utmanvrerades.Utgngen r oviss. Jeltsin liksom andra krafter r svr att frutsga. Bdederas styrka och vilja r oberkneliga. Typiskt r Jeltsins uttalande underHelsingforsmtet med Clinton . Frst sger Jeltsin att Rysslandmotstter sig finskt NATO-medlemskap, att det r enintern finsk sak.Som nedanstende landanalys visar r flera utvecklingsvgar tnkbara frRyssland. och vriga lnder i vst mste nu strka sina insatser iRyssland. Insatser fr att bde frdjupa demokratin och frbttra de socialaoch ekonomiska villkoren fr de mest utsatta i . Ett fungerande ochvlmende innebr ocks kat vlstnd och lgre arbetslshet iSverige.LandversikterRysslandEkonomiVad som sker i pverkar utvecklingen i helaEuropa - och ven resten av vrlden. Ett snderfallandeRyssland som genererar politisk instabilitet och exporterarflyktingar och miljproblem r ett globalt problem.Ett som fr ekonomin att vxa, tgrdar miljproblemen, tyglararbetslsheten, bemstrar den sociala utslagningen och betvingarkriminaliteten blir en efterlngtad ny marknad och en klla till frdjupaddemokrati och kad skerhet.Situationen i r komplicerad. Landet r till ytan vrldens strstaoch har en befolkning p 150 miljoner. Ekonomin r svrbedmd. Tidigarestatistik r p mnga punkter missvisande, t.ex. beroende p att statenbestmde priset p mnga varor. har ocks ryska myndigheter svrt attbedma utvecklingen i t.ex. nya expanderande branscher. Dock r denofficiella ryska statistiken den enda ngorlunda solida klla vi har att tillg.Det gr ocks att gra en skattning av felprocenten i denna statistik. Medhnsyn tagen till detta kan vi tminstone grovt uppskatta frndringarna i denryska ekonomin de senaste ren.Analyser visar att industriproduktionen fallit per r frn1992 till 1995, att investeringarna fallit per r samma period.BNP har fallit rligen . Fallet i rysk BNP harsammanlagt efter 1989 fram till slutet av 1995 varit ochfallet fortsatte under brjan av 1996. Vissa bedmare kallar BNP-fall fr hyperdepression. Under den stora depressionen i 1929-1933minskade BNP . Situationen r minst sagt orovckande. Hittillshar allts den ryska industriproduktionen halverats. Investeringssidan visarocks katastrofala siffror - det ackumulerade fallet i investeringar r . Framtidsutsikterna frmrkasocks av det faktum att det r den rena rvaruproduktionssektorn (olja, kol,jrn) som vervintrat som tillverkningsindustri, ltt industri,byggsektor etc. nstan utplnats. verkar i ekonomiskt hnseende gmot ett u-landstillstnd och fr spela rollen som leverantr av billiga rvarortill vst.Tecken finns nu p att en ekonomisk vndning skett och att viss ter-hmtning sker i . Inflationen har fr 1996 sjunkit till (1995var den och 1992 hela 1 ) och fallet i industriproduktionenfr 1996 r . Mnga bedmare tror att botten nu r ndd i denryska ekonomin och att vi kan frvnta oss positiva siffror frn och med1997. Det r dock oskert om kan f till stnd en positiv ekonomiskutveckling eller om man fastnat p en bestende lgre ekonomisk niv.Frslitningen och avvecklingen av gamla sovjetiska nringsverksamheter ochinfrastruktur har varit monumental som uppbyggnad av nyanringar och verksamheter varit ringa. F bedmare trs sp omrysk ekonomisk framtid. Det djupa fallet i investeringar r kanske det mestoroande med tanke p eventuell ekonomisk terhmtning. Bilden av ryskproduktion r mrk och den oklara politiska situationen vidmakthller statusquo.Ryska regeringen rknar i sina program med att BNP ska stiga med mellan3,5 och per r fram till r 2000. I sina ekonomiska program baserar mansig p tre utvecklingsstrategier fr nringslivet. Den frsta r export avrvaror - mineraler, gas, olja - frebild . Den andra rproduktionen av billiga men bra industriprodukter - frebild . Dentredje strategin r high techproduktion - frebild . r stort ochskillnaderna r stora mellan olika delar av landet. I olika delar av landetfinnsolika delar av de nmnda strategierna. Svrigheten r att prioritera och frmjaverksamheter med en god framtid. slukar frldrade ochineffektiva strukturer stora delar av de statliga tillgngarna ochbudgetmedlen.Den ryska utlandsskulden r lg och det finns mjligheter att undvikalnefllan. produceras av BNP utanfr den statliga sektorn. Frngra f r sedan fanns det endast en marginell privat produktion. Ryskarbetslshet r svrbedmd och svr att definiera. Det finns t.ex. ryskabegrepp ssom "ptvingad semester" med eller utan kompensation. Kansker arbetslsheten i vstlig mening , andra menar att den tminstoneregionalt r 30-40 %.Alla dessa statistiska siffror ska vi bedma ytterst frsiktigt. Det vi kansga med skerhet r att det krvs omfattande strukturtgrder p en radomrden och starkt vstligt std i denna omstllningsprocess innan en positivekonomisk utveckling r skrad.Rysslands ekonomi har i huvudsak styrts av presidentdekret sedanoktoberkuppen . (En kupp som mnga anser var ett verk avnuvarande president.) De svraste hindren fr en fortsatt framgngsrikreformpolitik r institutionella svagheter. Dels bromsar regionalamyndigheter och institutioner som befolkas av tjnstemn ur den gamlanomenklaturan som inte vill mista sin makt och sina frmner. Dels r denryska rttsapparaten svag och omodern. Rttsskerheten r bristfllig.Den marknadsekonomi som nd uppkommit hotas av oklar lagstiftningoch bristande stabilitet. Ryska statens svaga finansiella stllning gr ocksrttssamhllet svagt. Diplomatiskt uttryckt kan vi sga att sannolikheten fratt ryska affrer ska ske hederligt och slutfras r nnu lngt ifrnhundraprocentig. Ett strkande av rttssamhllet och tyglande av envildvuxen och r marknadsekonomi r ndvndigt.I brjan av reformprocessen trodde mnga att det bara var att verfravsts ekonomiska metoder och strukturer. Problemet var att bde kunskapoch grundlggande ekonomisk infrastruktur (t.ex. banker som vill lna utpengar) fr att upprtthlla en fungerande marknadsekonomi saknades. Ochdessa problem finns fortfarande. De senaste rens svikna lften och fortsattanedgng av det ryska samhllet gr ocks att folk r vilsna. anger iopinionsunderskningar att marknadsekonomi r skadligt. Detta r en del avbakgrunden till Jeltsins senaste utspel om att reformarbetet nu mstefrdjupas och pskyndas.Andra allvarliga problem r kad kriminalitet, brister i skatteuppbrd,skattesystemet, frdelningen av resurserna mellan central respektive regionalniv.Kriminalitet och korruption bedms vara ett av de svraste hoten.Kriminalitet leder till direkt resursslseri men ven till lngsiktigt frsmradekonomisk prestationsfrmga. Kriminaliteten har tre effekter. Den trngerundan legal, produktiv och effektiv nringsverksamhet. Den frsmraraffrsmoralen med risk att samhllet fastnar i ett maffialiknande (sicilianskt)affrs- och rttssamhlle som hindrar kreativitet och utveckling. Slutligenfrsmrar korruption och kriminalitet samhllets effektivitet - transaktions-kostnaderna kar.Ett flertal bedmare menar att bristen p fungerande institutioner ochrttssystem r strsta problem . En allmn uppfattning r attkad politisk stabilitet och bttre fungerande institutionella ramar nu r detviktigaste fr Ryssland.r d genomsnitts-Ivanov utblottad och p vg mot den ekonomiskaavgrunden? Officiellt har medelryssen en ln p , dvs. Det r en niv som knnetecknar u-lnder. Befolkningensrealinkomst tycks dremot ha kat under de senaste ren. Frklaringen tilldetta r flera, lnen r av totalinkomsten, transfereringar str fr16 %, inkomster av kapital, fretagsamhet m.m. str fr . D blirmedelryssens inkomst cirka 1 500 SEK.En annan frklaring r de snedvridna prisfrhllandena. Framfr allt gerprissttningen av tjnster och kommunala verksamheter en helt skev prisbild.Hgsta mnadshyra fr en allmnnyttig bostad p kan vara2,5 re per kvadratmeter, dvs. en mnadshyra p och 50 re. Sett urett svenskt ga - av svenskarnas inkomst gr till bostaden - framstr dproblemen i den ryska prisbildningen tydligt. Denna prisbild kompliceras aven andra- och tredjehandsmarknad och privatiseringar av bostder. r dock inte rik - gr av inkomsten till mat. FNberknar att kanske en fjrdedel av befolkningen lever under svr fattigdom.Social oro och skrmmande hlsotillstndFrdelningen av inkomster och tillgngar uppvisar ocksorovckande tecken p en kraftig segregation sedankommunismen fll samman. Den rikaste femtedelen avbefolkningen fr nstan av inkomsterna medan denfattigaste femtedelen fr nja sig av inkomsterna.Skillnaderna har successivt kat. Dessa siffror motsgerocks bilden av en framvxande rysk medelklass. Det r deallra rikaste som blir rikare p bekostnad av alla andra. Detfinns ocks en regional faktor - i vissa regioner breder svrfattigdom ut sig medan andra omrden klarar sig bttre. Ensituation som pminner om de allra vrsta rvarlnderna,, , Marocko.Fattigdomens utseende har frndrats. Alltfler barnfamiljer fr problem,kanske av de ryska barnen lever i fattiga familjer. De fattiga fanns frrp landsbygden, nu finns de i stderna. Fattigdomen har nnu inte vergtt iomfattande svlt, men misren vxer fr stora grupper. Det finns risk frytterligare frsmringar eftersom de reella inkomstskillnaderna vxer ochalltfler mnniskor hamnar i armod och de sociala transfereringarna minskar.Fr att undvika ett socialt sammanbrott mste ett av huvudmlen frvstvrldens std vara att vnda utvecklingen fr de smst stllda gruppernaoch bidra till en effektiv frdelningspolitik.Bland det mest oroande i r tecknen p kad ohlsa. Medellivs-lngden sjunker fr bde mn och kvinnor - fr mn har den frvntadelivslngden sjunkit med fem r till 58 r och frkvinnor med tre r till 71 r. Detta r u-landsniv och mycket alarmerande.Det r ett unikt demografiskt frlopp fr att vara i fredstid.En blandning av ekonomisk misr och stress, skadliga miljer, alkohol ochrkning i kombination med en allt smre och segregerad sjukvrd liggerbakom frsmringarna. Mortaliteten stiger och nativiteten sjunker. Amerikanska demografer rknar med att dagens ryskabefolkning p 149 miljoner ska minska till 127 miljoner r 2025. Om manvill kan det betraktas som ett skrmmande pris p "reformpolitiken".Andra signaler p frsmrad frmga att upprtthlla hlsovrd ochsociala funktioner r t.ex. produktionen av mediciner. Rysk tillverkning avt.ex. astmamediciner har minskat de senaste ren, antibiotika-tillverkningen har sjunkit osv. Difteri, en sjukdom som drabbar desvagaste, har kat frn 4 000 fall r 1992 till 40 000 r 1994.Dock finns det tecken p att utvecklingen vnts i en positiv riktning detsenaste ret. Ddligheten har minskat ngot, medellivslngden sjunker intelngre. Spdbarnsddligheten kar inte. Om det r ett bestende trendbrottterstr att se. Och det r i s fall ett trendbrott p en mycket lg niv - enniv som rdde i i brjan av 1900-talet.MiljsituationenRyssland utgr en fjrdedel av jordens landyta. Det innebratt miljsituationen r mycket skiftande. Det finns ofantligaorrda nst intill jungfruliga naturomrden med mycket hganaturvrdsvrden. Det finns regioner dr kvadratkilometerefter kvadratkilometer r frvandlade till knar av mnskligpverkan.Det r tre typer av verksamheter som frstrt miljn. Det r industriellverksamhet som genom utslpp och rvaruuttag har frstrt landomrdenoch vattendrag. Det r energiproduktion och trafiksektorn som genomineffektiva system, frldrad teknik och vansktt infrastruktur ger upphov tillluftfroreningar och utslpp. T.ex. berknas av den olja somtransporteras genom pipelines lcka ut. En rysk bil orsakar lika mycket milj-belastning som ett hundratal moderna svenska bilar. Skogs- och jordbruk rden tredje sektorn som har stor pverkan genom bl.a. spridning av bekmp-ningsmedel, ensidig monokulturodling, frsaltning av jordar, nringslckagetill vatten, jorderosion, etc.PolenPolens 38 miljoner invnare har i steuropa varit ledande ikampen fr reformer och ett mnskligare samhlle.Staliniseringen blev heller aldrig s djup som i andrastlnder. Kyrkan kvstes aldrig utan hade kvar ett stortinflytande - ven om den var lierad med devrldsliga herrarna. Till skillnad frn andra stlnder frblev80 % av jordbruksmarken i privat go. En privat inhemsktjnste- och tillverkningssektor verlevde de centraladekreten. sgs med typiskt ryskt bildsprk ha suckat:"Att infra kommunism i r som att frska stta sadelp en ko." Det var freningen mellan katolska kyrkan ochden fria fackfreningen Solidaritet som till slut tvingade framfrndringar. ven den relativt stora yttrandefriheten ochkulturutbytet med vst bidrog till frihetskampen. Detta utbyteoch kontakter har bl.a. mjliggjorts av de 12 miljonerpolacker som bor i vstvrlden - rbefolkningsmssigt nst strsta stad.Det polska reformprogrammet startade med en rad reformer- alla priser avreglerades, bankvsendet avreglerades, handeln slpptes frioch valutan gjordes internt konvertibel som garanteradevalutans vrde. P frsvann nstan alla bristsituationer och en frimarknad slpptes fram.