ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02So220 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt uppgift föds det mellan 100 och 150 barn i med skador som orsakats av att modern druckit alkohol under graviditeten, s.k. fetalt alkoholsyndrom (FAS). Därtill kommer 200300 barn som får mindre omfattande skador, men som får ett bestående handikapp. Den mänskliga tragedin bakom dessa siffror är oerhörd. Dessutom är kostnaderna för barn med FAS betydande. , familjesociala mottagning (1992), har beräknat att merkostnaden för samhället för ett FAS-barn under uppväxten är ca , dvs totalt kostar fetalt alkoholsyndrom samhället . Till detta kommer att det är sannolikt att dessa barn i vuxen ålder inte kan utföra ett arbete i den vanliga produktionen, med de kostnader detta medför. Om istället dessa pengar t.ex. kunde användas till upplysning om alkoholens risker för unga kvinnor, och till vård och rehabilitering av kvinnliga missbrukare, skulle samhället spara stora summor och barnen besparas en tragedi. För långt viktigare än ekonomiska besparingar är naturligtvis att förhindra det mänskliga lidandet. Överhuvudtaget måste information om alkoholens skador bättre nå fram till kvinnor. var relationerna en kvinna gentemot 23 män som hade alkoholproblem. är relationen en kvinna gentemot 4 män. Kvinnor har anammat männens dryckesvanor och riskerar rent fysiologiskt att fortare få t.ex. levercirros än männen. Det beror på att kvinnor har sämre förmåga att befria sig från konsumerad alkohol. En kvinna som dricker lika mycket som en man riskerar alltså att bli alkoholist fortare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot fetalt alkoholsyndrom (FAS). Skånberg (kd)
mot · GL02So221 · 1997-10-06 00:00:00 — Förskrivningsrätt för dietister m.m. Vid olika sjukdomstillstånd och/eller behandlingar av sjukdom kan en persons förmåga att tillgodose sitt behov av energi och näringsämnen påverkas. Vid användandet av sondnäringar är det viktigt att det av dietist görs en noggrann bedömning och beräkning av patientens behov. Därför bör förskrivningsrätt ges dietister avseende sondnäringar och näringspreparat. Kostnaderna för sondnäringar och näringspreparat varierar mycket beroende på var man är bosatt i landet. När det gäller sondnäringar så kan kostnaden vara och för näringspreparat mellan . För barn är förskrivningen av ovanstående produkter reglerad i LVFS 1997:13 ( § 20 livsmedelslagen 1971:511). För ungdomar och vuxna finns inte motsvarande reglering i någon förordning. Där har huvudmän inom landsting och kommun beslutat om eventuellt ekonomiskt bidrag lokalt. Det innebär att bidragen (om de finns) är väldigt olika beroende på var personen bor i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att förskrivningsrätt ges till dietister i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär en utredning av hur bidragssystemet bör utformas i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02So222 · 1997-10-06 00:00:00 — Kostnad för tandskada m.m. Om en person snubblar och slår i marken så kraftigt att näsbenet krossas täcks dessa skador inom den ringa kostnad som ett normalt läkarbesök betingar. Men om personen i samma fall skadar eller slår ut ett antal tänder kan kostnaden bli en helt annan. Normalt täcks tandvårdskostnaderna av arbetsskadeförsäkringen, trafikskadeförsäkringen eller en privat försäkring. finns det åtskilliga människor som varken har arbete eller råd att inneha en privat försäkring. var skador på tänder avgiftsfria. I och med den nya tandvårdstaxan kan tandvårdskostnaderna vid ett olycksfall bli ytterst kännbara för de ekonomiskt svagaste individerna i samhället. Vid ett olycksfall där skada på både tänder och annan kroppsdel uppstår bör försäkringssystemet behandla olycksfallet med åtföljande skador som en helhet så att hela skadan regleras som sjukvårdskostnad. Om en olycksfallsskada drabbar ett ben och huvudet behandlas det ekonomiskt enhetligt oavsett om olika specialiteter handlägger de praktiska åtgärderna. Det är svårbegripligt för den enskilde att en skada som drabbar huvud och tänder leder till helt andra ekonomiska konsekvenser än den förut nämnda på grund av skilda vårdgivare. Med andra ord bör avgiften i dessa fall vara sjukvårdsavgift oavsett att en del av skadan handläggs av sjukvården och en del av tandvården. Det förhållande att skadan faller under olika vårdgivare skall inte ha betydelse för den enskildes kostnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnaderna för tandskador.
mot · GL02So224 · 1997-10-06 00:00:00 — Massage har en positiv inverkan för personer med kronisk sjukdom. Detta får anses bevisat av medicinsk forskning. Förutom att sådan behandling ger ett välbefinnande i stort ger massagen också en cirkulationsbefrämjande effekt på hud och muskulatur, vilket också påverkar läkningsprocesser ett ökat blodflöde i kapillärerna ökad lymfcirkulation, vilket t.ex. leder till att svullnader minskar en lugnande effekt på nervsystemet ett ökat näringsupptag i musklerna, vilket gör dem mjukare och elastiska en radikal höjning av endorfinhalten i blodet . Personer med reumatisk sjukdom har, genom bland annat smärtor, stelhet i leder, deformiteter som hindrar aktivt rörelsemönster och trötthet på grund av ständig medicinering, svårt att genom annan sjukvårdande behandling eller egenträning få de effekter som massagebehandling ger. Den sänkta funktionen genom muskelspänningar och triggerpunkter gör att de allra flesta reumatiker har behov av och finner massage som en av de bästa behandlingsformerna. Möjligheter bör därför öppnas för reumatiker att med läkarremiss få massage som sjukvårdande behandling, till exempel hos naprapat. När läkare remitterar för fysikalisk terapi går dessa remisser oftast till sjukgymnaster. Sjukgymnaster använder mycket sällan massage som behandlingsform. De har inte heller längre i sin utbildning något kunskapsblock om massage. Det förekommer dock nya yrkesutbildningar som ger kunskap om olika massageformer. Dessa leder till yrken där massage används som en behandlingsform inom yrkesutövningen. Ett av dessa yrken är legitimerade naprapater. Genom vårdavtal kan sjukvårdshuvudman eller försäkringskassa tillföra denna kompetens inom vården och den enskilde få ersättning enligt annan sjukvårdande behandling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att reumatiker ges möjlighet att få massage som en sjukvårdande behandling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ta till vara legitimerade naprapaters kompetens för behandling av reumatiska sjukdomar.
mot · GL02So225 · 1997-10-06 00:00:00 — Könsstympning är ett ämne som länge var okänt i . har vi mer kunskap och är även på väg att bryta resterande tabun. Genom att sprida kunskap på det förebyggande sätt som sker på många håll bidrar man också aktivt till att förebygga brott. Men positiva satsningar på förebyggande arbete måste stå på ett eget ben och får inte användas för att ursäkta ett svalt engagemang från andra samhälleliga instanser, som t.ex. rättsväsendet. Lagen om förbud mot omskärelse av kvinnor, 1982:316, trädde i kraft . Lagen lyder som följer: § 1 Ett ingrepp i de kvinnliga yttre könsorganen i syfte att stympa dessa eller åstadkomma andra bestående förändringar av dem (omskärelse) får inte utföras, oavsett om samtycke har lämnats till ingreppet eller inte. § 2 Den som bryter mot § 1 döms till fängelse i högst eller, om omständigheterna är mildrande, till böter. Om brottet har medfört livsfara, svår kroppsskada, allvarlig sjukdom eller i annat fall inneburit ett synnerligen hänsynslöst beteende skall det bedömas som grovt. För grovt brott döms till fängelse, lägst ett och högst . För försök döms till ansvar enligt 23 kap. . har i betänkandet Kvinnofrid (SOU 1995:60) föreslagit att lagen skall betecknas Lag med förbud mot könsstympning av kvinnor. Böter bör tas bort ur straffskalan. Straffet för normalbrott bör vara fängelse i högst . För grovt brott skall straffet vara fängelse i lägst . Med tanke på brottets art är en förändring av straffskalan uppåt rimlig. Enligt min mening måste det också klart framgå av lagstiftningen att ingrepp av mindre omfattning är otillåtna. Den nuvarande lagtexten bör förtydligas så att inga som helst oklarheter föreligger om att förbudet mot omskärelse av kvinnor utan undantag omfattar alla typer av könsstympning. Enligt nu tillgänglig statistik har endast en person dömts för brott mot lagen. När det gäller utvisning eller avvisning finns inget enda fall rapporterat. Med all tydlighet visar statistiken att uppklaringsnivån ligger på en otillfredsställande låg nivå. finns en lågprioritering av denna brottsform som inte kan tillåtas fortgå. Tvärtom bör uppmärksamhet i ökad omfattning ges åt brott som omfattas av lagen om förbud mot omskärelse av kvinnor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om könsstympning.
mot · GL02So226 · 1997-10-06 00:00:00 — Det har sin historiska förklaring men det är ändå märkligt att munhålan särbehandlas i sjukförsäkringssammanhang och inte ses som en del av människokroppen i övrigt. Att behandla en infektion i en tand är betydligt dyrare för den enskilde än att behandla en infektion i näsans bihålor. Tandvårdsförsäkringen har utretts i flera omgångar och är nu föremål för nytt utredande. Vi anser i avvaktan på dessa utredningar att akuta och kroniska tandinfektioner borde överföras till sjukförsäkringen och därmed införas under det högkostnadsskydd som sjukförsäkringen ger. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att behandlingar av akuta och kroniska tandinfektioner överförs till sjukförsäkringssystemet.
mot · GL02So227 · 1997-10-06 00:00:00 — Den utredning som behörighetskommitté genomfört kommer med sannolikhet att leda till att allmänhetens skydd mot oseriös och skadlig yrkesutövning inom det psykologiska tillämpningsområdet kommer att förbättras. Mycket tyder dock på att det fortfarande kommer att finnas luckor i lagstiftningen med risk för att patienters/klienters skydd mot skadlig (oetisk) användning av psykologisk kunskap inom samhällslivets olika områden kommer att vara bristfällig. Här kan nämnas några exempel. Kvacksalverilagen Lagen (SFS 1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område innehåller inte något hinder mot psykologiskt kvacksalveri inom hälso- och sjukvården bortsett från förbudet för den som inte är legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal att undersöka eller behandla barn respektive undersöka eller behandla annan under hypnos. Det kommer fortfarande att vara möjligt för personer utan psykologutbildning att använda psykologiska test och personlighetstest inom arbetslivets område t ex vid utbildning, utveckling, rekrytering och urval. Icke legitimerade s.k. vittnespsykologer kan också i fortsättningen ställa upp inom rättsväsendet. I skolan kan barn med psykiska problem erbjudas lekarbete av speciallärare utan att bli föremål för medicinsk/psykologisk utredning. Legitimerade psykologer är vidare verksamma inom en rad områden utanför hälso- och sjukvården. Exempel på sådana områden är skolan, förskolan, kriminalvården, rättsväsendet, försvaret, och . Inom dessa områden görs insatser som inte faller under åliggandelagen och disciplinpåföljdslagen men som faller utanför och Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds tillsyn. Med utgångspunkt från klient- och samhällsintresset är det av stor betydelse att såväl kvacksalveri som skadlig (oetisk) användning av psykologisk kunskap motverkas. ger lagstiftningen i ett sämre skydd mot oseriös yrkesutövning inom psykologområdet än i andra nordiska länder. Jag anser att skyddet för allmänheten mot oseriös och skadlig psykologverksamhet behöver förbättras. Det behövs en utredning för att se hur detta skydd bäst kan tillgodoses. Eventuellt kan den samlade tillsynslagstiftning som finns för vissa andra yrkesgrupper, t ex veterinärer, advokater och revisorer tjäna som modell. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning om skydd mot oseriös yrkesutövning inom psykologområdet.
mot · GL02So228 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt () har av de anställda utsatts för något slag av kränkande särbehandling. Det motsvarar omkring 200 000 personer. Inom i uppskattar man antalet rehabiliteringsärenden med mobbningsbakgrund till . Bara i räknar man med att omkring 1 800 personer är sjukskrivna på grund av mobbning. Enligt en undersökning utsätts 100 000 barn för mobbning i . Detta är oacceptabla siffror! Det talas mycket om mobbning. Det skrivs broschyrer, artiklar och rapporter om både barn- och vuxenmobbning. Det finns böcker som har karaktären av handböcker där vikten av förebyggande arbete betonas men där likväl de flesta sidorna ägnas åt handfasta beskrivningar av konkreta handlingsmodeller avsedda att användas vid brandkårsutryckningar. Men uppenbarligen leder inte allt detta arbete till några påtagliga förändringar. Barn och vuxna fortsätter att bli föremål för mobbning. Jag anser därför att det bör utarbetas en nationell handlingsplan mot mobbning där personal i förskola, skola och fritidsverksamhet samt arbetsgivare, fack och andra berörda parter t.ex. inom barnhälsovård, företagshälsovård och försäkringskassa involveras. Det behövs också mer forskning om de orsaker som ligger bakom mobbningsbeteenden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utarbetande av nationell handlingsplan mot mobbning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning om mobbning.
mot · GL02So229 · 1997-10-06 00:00:00 — Parlamentarisk utredning om medicinska och genetiska tester Drogtester i arbetslivet förekommer på ett antal arbetsplatser för att identifiera eventuella missbrukare, för att avskräcka från drogbruk samt för att skydda tredje man mot de risker drogpåverkan kan medföra. Genom genteknikens utveckling kan det bli möjligt att testa personers arvsanlag och därmed spåra anlag för sjukdom som kan påverka en persons arbetsförmåga och möjligheter att få försäkringsskydd. Självklart vill vi att det skall vara drogfritt på våra arbetsplatser. Självklart skall integriteten respekteras och sekretesskyddet vara tillfredsställande när det gäller såväl drogtester som gentester. Båda testområdena inrymmer komplicerade etiska ställningstaganden som behöver en bredare behandling än vad enmansutredning om medicinska tester i arbetslivet och departementspromemoria Genetisk integritet (Ds 1996:13) och efterföljande remissbehandling givit möjlighet till. Såväl drogtester som gentester i arbetslivet kräver ingående etisk analys för att besvara frågan om de är berättigade. Man måste analysera vems intressen som gynnas alternativt hotas vid val av tillgängliga alternativ. Man måste se om andra metoder än tester kan användas för att skapa en drogfri arbetsplats. Man måste se om arbetsmiljön kan förändras så att den passar alla. Drogtester används nu i ökande omfattning i arbetslivet. Genteknikens användning för testning i arbetslivet har diskuterats bl.a. i , och här i . Man är överens om att gentekniken inte får användas för att sortera bort människor från anställning. En persons lämplighet för en arbetsuppgift måste avgöras utifrån personens kunskap, erfarenhet och hälsodeklaration. Det har vidare diskuterats om gentester skall få utföras för att skydda en anställd för risker som han eller hon genetiskt är känslig för. Men arbetsmiljöfrågan får inte kopplas ihop med vilket arv vi bär på. Om arbetstagaren skulle vilja ha ett gentest utfört så skall svar och åtgärder behandlas med minst samma sekretess som övriga uppgifter i hälso- och sjukvården. Det finns en rad frågor som är kopplade till ett eventuellt förbud för arbetsgivare och försäkringsbolag att efterfråga genetisk information. Vilka ändringar krävs i en del andra lagar såsom försäkringsavtalslagen, arbetsmiljölagen och eventuellt också sekretesslagen och patientjournallagen? Vad skall man göra med information till anhöriga som berörs av en påvisad genförändring? Hur garanterar man kvaliteten hos testlaboratorierna? Behovet av medicinska undersökningar och gentester samt den enskildes och allmänhetens behov av skydd är exempel på etiska problem av klassiskt slag där svaret måste baseras på kunskap och värderingar och på en analys av vem som har nytta av och vem som löper risk med en viss undersökning. Jag anser att frågan om medicinska och genetiska tester inrymmer så många och svåra etiska ställningstaganden att den måste bli föremål för en parlamentarisk utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om parlamentarisk utredning om medicinska och genetiska test.
mot · GL02So230 · 1997-10-06 00:00:00 — Under den allmänna motionstiden 94/95 skrev en motion Korta operationsköerna, spara människor spara pengar, som handlade om samma sak som vi beskriver i den här motionen. Ingen vinner på att operationsköerna fortsätter att vara för långa och det borde vara självklart att träder in och tar ansvar. Det vinner alla på. Förra gången lyckades vi inte övertyga majoriteten, men hoppas nu att tiden är mogen. Sluta slösa med människor och pengar Sjukvården arbetar under hårda ekonomiska villkor och befinner sig ständigt i olika effektiviseringsåtgärder. På många håll har smärtgränsen passerats. Men det finns undantag, där man kan bespara människor onödigt lidande och tjäna in dyra kostnader åt samhället. Ett sådant är operationsköerna. Nuvarande rutiner med långa sjukskrivningstider inför operationer är ett uppenbart slöseri med allmänna medel. Exempel på detta är patienter som gått sjukskrivna eller längre inför en diskbråcksoperation, då operationskapacitet inte funnits inom deras egna eller närliggande landsting. har likvärdig kapacitet varit ledig någon annanstans i landet eller inom den privata sjukvården. Hade det funnits ett register på all ledig kapacitet inom den samlade svenska sjukvården, kunde en sådan operation ha skett inom en veckafjorton dagar någon annanstans i landet och sparat stora summor åt staten. Det handlar om livskvalitet och hushållning. Istället för att patienten skall vara sjukskriven i många onödiga och dyrbara månader är lösningen att går in och betalar operationen där den snabbast kan göras. På så sätt sparas lång sjukskrivningstid, ytterligare läkemedelskostnader och ibland sociala och psykiska problem för patienten, som kostar samhället ännu mer. Att få en patient behandlad och tillbaka i arbetslivet igen så fort det är lämpligt och möjligt måste vara ett självklart mål. Transfereringssystemet behöver inte vara krångligt. Redan vissa begränsade försök har gjorts, t ex FINSAM och SOCSAM, men försöken behöver utvidgas till att omfatta hela landet. Bort med sjukvårdens vårdköer De tidigare vårdgarantitiderna för vissa operationer överskreds ofta. Men de slog också orättvist, eftersom de bara gällde vissa åkommor. En vårdgaranti leder lätt till en överproduktion av vård just inom de områden där garantin gäller, vilket innebär sämre vård på andra områden. Det viktiga är att få bort alla långa väntetider inom vården för att spara mänskligt lidande och pengar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att upprätta ett register över den samlade lediga operationskapaciteten i landet för att därmed kunna minska operationsköerna, att hos ger regeringen begär utredning om möjligheterna till transfereringar mellan sjukvården och enligt vad som anförts i motionen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU.
mot · GL02So231 · 1997-10-06 00:00:00 — Såväl som ett flertal landsting har på olika sätt uppmärksammat kvinnors hälsa och även sjukdomar, som särskilt drabbar kvinnor. Ett flertal kartläggningar och utredningar har företagits. En komplicerad sjukdom som drabbat ett stort antal kvinnor är fibromyalgi. Uppskattningsvis beräknas av alla kvinnor lida av denna sjukdom. Den drabbar i hög grad relativt unga kvinnor, som är i sin mest produktiva ålder. Förutom de stora besvär och det lidande sjukdomen innebär, tvingas man till långa sjukskrivningsperioder, vilka medför ekonomiska problem. Rent samhällsekonomiskt utgör detta självfallet också såväl en ekonomisk som en produktionsmässig förlust. Det har egentligen inte funnits någon enhetlig eller allmänt erkänd behandlingsmetod för denna sjukdom, eftersom dess orsak ännu inte är helt klarlagd. Olika metoder har därför använts med skiftande resultat. En metod som använts är cirkulationsmassage. Metoden har uppmärksammats och givit utomordentligt goda resultat. Behandlingarna sker i olika omgångar , som kan omfatta . I vissa fall har givit ersättning för behandlingen. I de flesta fall har dock patienterna själva stått för kostnaden. Flera patienter har varit helt sjukskrivna och haft sjukdomen . Efter behandlingen har många kunnat återgå till arbetslivet helt eller delvis. Om behandlingen varit allmänt erkänd hade täckt kostnaden. Under nuvarande förhållanden tvingas många att avstå från behandlingen av ekonomiska skäl, något som i det långa loppet leder till en ännu högre kostnad för samhället. En förutsättningslös undersökning av alternativa behandlingsmetoder vore därför värdefull. Mot bakgrund av det stora antal patienter som drabbats av fibromyalgi och svårigheterna att finna effektiva behandlingsmetoder, torde det vara befogat att kartlägga olika förekommande behandlingar och dessas effektivitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behandlingsmetoder för fibromyalgi och att dessas effektivitet kartläggs.
mot · GL02So234 · 1997-10-06 00:00:00 — Under århundraden bedrevs apoteksverksamheten i vårt land som privatföretag. Genom samarbetet i garanterades en service även i områden med lågt befolkningsunderlag. I de flesta länder, t.o.m. i det kommunistiska , är och har apoteken varit privata företag. Socialiseringen av apoteken och tillskapandet av Apoteksbolaget har inte lett till bättre service eller lägre medicinkostnader för samhället och den enskilde. Tvärtemot har medicinkostnaderna skenat iväg och det har skapats en byråkrati som är ägnad att ge huvudvärk åt såväl den enskilde som sjukvårdsansvariga politiker. Just monopolsituationen är den främsta orsaken till detta. Det finns alltså skäl att avreglera apoteksmarknaden. skulle en (åter-)försäljning av apoteken till privata apotekare ge dem en chans att utveckla verksamheten såväl till inriktning som till sortiment. Detta skulle gagna kunderna och kunna sänka kostnaderna för sjukvårdsansvariga såväl inom den offentliga sektorn som på den enskilda sjukförsäkringsmarknaden. Apotek i fri konkurrens och med bibehållet krav på medicinsk kompetens skulle därigenom kunna bli en betydelsefullare del av en förebyggande hälsovård och inte blott ha en roll när problemen redan har inträffat. En branschsamverkan på frivillighetens grund skulle också hålla byråkratin borta. Apoteksbolaget behövs inte och inte heller allmänna apotek i det offentligas ägo. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om privatisering av apoteken och ett avskaffande av Apoteksbolagets monopol.