mot · GL02T811 · 1997-10-06 00:00:00 — När den svenska postmarknaden avreglerades 1993 höjdes tvivel kring riktigheten i att skulle vara först i världen med att avreglera denna monopoliserade marknad. kan vi konstatera att avregleringen inneburit stora samhällsvinster i form av lägre priser, förbättrad kvalitet och avsevärda effektiviseringsvinster hos . Utvecklingen har dock hindats av genom återkommande överträdelser av konkurrenslagstiftningen och av regeringen genom oklara spelregler i form av revideringar av postlagen. Postmarknaden har dock utvecklats i positiv riktning och , efter avregleringen, kan vi börja tala om en marknad i egentlig bemärkelse. Närmare 100 privata företag runt om i landet, i storstäder och på landsbygden, från till , konkurrerar med Posten. konkurrerar på lokala marknader, andra i större geografiska områden och ytterligare andra inom segment där posten kan sorteras i förväg. kommer postmarknaden bli allt mer lik andra avreglerade marknader; produktutbudet ökar, företagen söker nya lösningar för att sänka kostnaderna i syfte att kunna erbjuda kunderna ett lägre pris med bibehållen eller förbättrad kvalitet. En rad specialister träder in på marknaden och konkurrerar med marknadsdominanten. Vi ser endast början av de positiva effekterna av postmarknadens avreglering. Posten är av antalet försändelser fortfarande en gigant på marknaden. För att marknadsmekanismerna ska fungera tillfredsställande måste auktoritet stå orubbad och Postens verksamhet renodlas. Det senare är en förutsättning för konkurrensneutralitet på såväl postmarknaden som alla de övriga marknader där Posten agerar. Den senaste postlagen trädde i kraft . Trots behovet av stabila spelregler planeras en ny postlag . En av de frågor som diskuterats i samband med en ny postlag är koncessionsavgifter. Förebilden är , som formellt sett har en avreglerad marknad. Höga koncessionsavgifter har dock inneburit att det inte finns några alternativ till finska Posten. Om ett koncessionsavgiftssystem i likhet med det finländska blir verklighet i är risken stor att de nya företag som etablerats kommer att slås ut. Förutom att upp emot tusen arbetstillfällen skulle gå förlorade kommer den bristande konkurrensen att föra med sig höjda priser och sämre kvalitet. Utvecklingen kommer att bli den omvända mot vad vi ser . Posten har också begärt att en ny postlag ska ge möjlighet till lokala porton. Orsaken är konkurrensen från de nya postoperatörerna. Den del av postmarknaden som den aktuella frågan berör är enstaka lokala försändelser. Enligt Postens egna uppgifter utgör lokal post av det totala postflödet. Enstaka försändelser utgör ungefär hälften av det totala postflödet vilket innebär att enstaka lokala brev utgör av den totala marknaden. Ökad konkurrens på denna marknad kan omöjligen hota lönsamhet. De privata postoperatörerna har av den totala marknaden. ökade vinsten i Posten Brev jämfört med trots att antalet privata postoperatörer nära nog tiofaldigats. Om konkurrenterna haft någon inverkan på Posten lönsamhet är den således snarare positiv. I Post- och konsekvenser av avregleringen på postområdet (1997) konstateras även att avregleringen på postområdet inte har medfört några tydligt påvisbara regionala konsekvenser. Det är enligt vår mening inte motiverat med en revidering av postlagen innan vi fullt ut kunnat analysera konsekvenserna av nu gällande lagstiftning. Ansträngningar bör istället göras för att tillse att lagen efterföljs, att ställning förblir stark och att konkurrenslagen efterlevs. En del av underlaget till en ny postlag kommer att utgöras av den utredning, Analys av Postens ekonomiska förutsättningar m.m., som låtit Lybrand utföra. Denna utredning innehåller en rad brister som innebär att dess relevans som underlag för en ny postlag kraftigt bör ifrågasättas. Den utveckling som inneburit att närmare hälften av postmängden kan försorteras berörs över huvud taget ej. Postens största konkurrent CityMail befinner sig på denna marknad och Posten har kompletterat sin logistiska struktur för att anpassa sig till denna utveckling. Mycket talar också för att post som kan försorteras kommer att öka medan den "traditionella posten", enstycksförsändelserna, kommer att minska till förmån för fax, e-post och telefon. Utredningen definierar ej heller vad som ska anses som Postens kärnverksamhet. Huruvida de kostsamma IT-satsningar som Posten genomfört skall analyseras som en del av Postens kärnverksamhet hade i högsta grad varit intressant att få belyst. I vilken utsträckning utredningen erhållit relevant underlag för analysen kan också ifrågasättas utifrån tidigare erfarenheter av att Posten omväxlande sagt sig inte kunna eller vilja delge tidigare utredningar relevant information om sin kostnadsstruktur. Utredningen är i sig inte tillräcklig för att utgöra underlag för en revidering av postlagen. En rad instanser har haft stora svårigheter att få en rättvisande bild av var Postens kostnader och intäkter egentligen uppstår. & har förvägrats information och har inte givits tillräckligt underlag inför beslut. Postens informationsmonopol och ovillighet att ge en fullständig bild av verksamheten är i högsta grad bekymmersam. En grundläggande förutsättning för en fungerande postmarknad är god kunskap om de facto-monopolistens kostnadsstruktur. En första utgångspunkt för en ordentlig genomlysning av Posten är t.ex. att revisorer utreder Postens kostnadsstruktur och relevansen hos de tidigare utförda utredningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensen på postmarknaden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny postlag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet att analysera postmarknadens ekonomi och struktur.