ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo20 · 1997-10-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:13 Ekologisk hållbarhet I regeringens skrivelse Ekologisk hållbarhet som sådemokratiskt lades fram i samband med budgetpropositionenoch stipulerade för ledamöters motionsskrivandefinns femton rader som tar upp kulturpolitik.Här skrivs bl.a. att ett hållbart samhälle måste baseras på en varsam för-valtning av redan gjorda investeringar och av det som utgör vårt gemen-samma kulturarv. Därför anges som ett viktigt inslag att utveckla och stärkakulturmiljösektorn i arbetet för ett hållbart samhälle. Vidareutveckling avbyggnadsvårdens ekologiska delar lyfts också fram. driversamma politik, därför har vi i vår budgetmotion kritiserat regeringen för attinte ge mer ekonomiskt stöd till bygghyttor och till icke statligakulturlokaler.Att trappa av stödet till icke statliga kulturlokaler innan en utvärdering avinsatt stöd är gjord tycker vi är märkligt. Likaså tas stödet helt bort förbygghyttor!Vi finner det synnerligen oförsvarbart att så kallade ROT-bidrag kanfortsätta att utgå utan att någon som helst koppling till ekologisk helhetssyneller hållbarhet krävs för att få stödet.Ett ekologiskt synsätt med långsiktig hållbarhet som måttstock växer såsakta fram, men insikten och medvetenheten är mycket ojämn. Någon över-gripande studie eller utvärdering av de drygt 1 400 byggnads-minnena finns inte gjord. Det kan också ifrågasättas om helhetsaspektertillräckligt tidigt har vägts in. anser att kultur, miljö och naturtillsammans i ett historiskt perspektiv och med framtida visioner är en viktigresurs i satsning på regional utveckling, turism och inom olika närings-områden. Även i kulturutredningen lyftes vikten av kulturarvsfrågorna fram.Utredningen underströk också betydelsen av kulturmiljövården inom arbets-marknadspolitiken.Människors alltmer ökade intresse för kvalitet, äkta material och traditio-nellt hantverkskunnande ställer helt nya krav på kulturhistorisk sakkunskap,vägledning och medverkan. Mycket av detta står att läsa i och profilprogram för en långsiktigthållbar byggnadsvård. ser fram mot regeringens konkreta förslagtill vårens budgetproposition. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma i vårpropositionen med ekonomisktstöd till kulturmiljövårdens regionorganisationer för att de skall kunnaplanera och beskriva behovet av vårdinsatser på länets viktigaste byggnader,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma i samband med vårpropositionenom hur en satsning på bygghyttor och materialdepåer kan utvecklas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning av utbildningsbehov ochkompetensfrågor inom byggnadsvården,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga ROT-bidrag bör ges utan krav på ekologisk helhetssynoch hållbarhet.
mot · GL02Jo201 · 1997-10-06 00:00:00 — Samhällets stöd till äggproducenterna bör utformas så stimulerar ett produktionssätt som ger djuren den bästamiljön.Ska jordbrukaren ha råd att sluta med burhönssystemet och bygga anlägg-ningar för frigång är det oftast nödvändigt att öka produktionen. EU:s reglertillåter inte utökad äggproduktion om man ska få ekonomiskt stöd.Regeringen måste pröva vägar att komma förbi detta problem. Man kanräkna med att några producenter kommer att sluta, bl.a. därför att de inte villställa om från burdriften. Detta borde ge utrymme för andra att utöka, utanatt fler ägg produceras i landet.EU kräver att varje lösviktsägg från frigående höns märks med antaletvärphöns per ytenhet. Utrustningen för detta är avancerad och dyr och slårdärmed ut många mindre producenter. En enklare "kollektiv" men ändå till-fredsställande märkning skulle kunna göras genom skyltar vid försäljningen.Det innebär fördelar för hönsen att ha tillgång till två våningar. De fåranledning att röra sig naturligt och flaxa till pinnar och foderställen på andravåningen. Erfarenheterna av detta system är mycket goda, inte minst i norraSverige, därför att värmeförsörjningen och ventilationen underlättas.Ett högbeläggningssystem med två våningar måste kunna godkännas somfrigående och den andra våningen räknas in i totalytan.Regeringen bör pröva om EU tillåter de tolkningar av reglerna som före-slagits ovan. Om detta inte är fallet bör regeringen ta upp förhandlingar medEU för att ändra de bestämmelser som försvårar en rationell och samtidigtdjurvänlig äggproduktion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anpassning av till djurvänlig äggproduktion.
mot · GL02Jo204 · 1997-10-06 00:00:00 — län är ett jord- och skogsbrukslän. Mer än vart tredjearbetstillfälle genereras ur lantbruket. På emanerarmer än av arbetstillfällena från jordbruket, som ocksåomfattar flera specialgrödor.En jordbrukspolitik som ger näringen förutsättningar till utvecklings- ochexpansionsmöjligheter kommer således att bidra till fler arbetstillfällen inomlantbruksnäringen, men även inom länets vidareförädlings-, transport- ochhandelssektor.Nuvarande regelverk i naturvårdslagstiftningen som berör biotopskyddet iodlingslandskapet ger mycket begränsade möjligheter för lantbrukaren att tabort odlingshinder, t.ex. stenmurar, för att skapa en bättre arrondering ellerrationell brukning.Länsstyrelsen saknar tillika befogenheter att göra lokala bedömningar avsådana ärenden inom ramen för regelverket.För områden med ett stort inslag av odlingsrösen, stenmurar och andrakulturinslag i landskapet kombinerat med intensiv jordbruksproduktioninnebär det stora svårigheter för enskilda lantbrukare att skapa enändamålsenlig fastighetsstruktur. Detta gäller i allra högsta grad exempelvisÖland. Den mycket stränga lagtolkningen mot borttagning av odlingshinderutgör ett allvarligt hot mot ett framtida effektivt jordbruk på och iandra delar av län. uppfattning som den kommer till uttryck i de allmännaråden är att bestämmelsen om undantag inte avser att tillgodosemarkägarens/brukarens planer på att förändra eller utvidga brukandet avmarken eller att rationalisera verksamheten på sätt som kan skada skyddadebiotoper.I den konkurrenssituation som lantbruket befinner sig, med krav påeffektivisering och rationalisering för att minska produktionskostnader, ärdet nödvändigt att lagstiftningen medger en ökad flexibilitet ochharmonisering med lokala produktionsförhållanden. Detta kan ske medbevarande av den biologiska mångfalden och med hänsyn tagen till lokalakulturvärden. Ersättning via miljöstödsprogrammet ger otillräckligkompensation för att bevara odlingshinder, inte minst vid t.ex.sammanläggning av fastigheter med stort behov av arronderingsförbättringar.En tillämpning av biotopskyddsbestämmelserna med hänsynstagandeockså till brukarens intressen och en lagändring i syfte att nå en lokalanpasssning av biotopskyddet med hänsyn tagen till jordbrukets behov avrationalisering bör ske för att jordbruket fortfarande skall ha möjlighet attvara en framtidsnäring - även på och i län. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en lagändring i syfte att nå en lokal anpassning avbiotopskyddet med hänsyn tagen till jordbrukets behov av rationalisering.
mot · GL02Jo205 · 1997-10-06 00:00:00 — Miljö- och kulturmiljöstöd till småbruk Mycket snabbt riskerar delar av den svenska landsbygden attavfolkas. Det passiva ägandet breder ut sig, antalet gårdarsom brukas blir allt färre, brukarnas ålder blir allt högre ochsamhällsservicen uttunnas.Det fåtal gårdar som i glesbygden fortfarande brukas och lever kvar harofta utvecklats tack vare nedläggningar av angränsande gårdar och utgörsidag ofta av en stamfastighet med många sidoarrenden.Det är inte ovanligt att en fastighetsägare, som exempelvis på norra i skogsbygderna, arrenderar mellan 15 och 20 andra fastigheter, oftabestående av små och svårbearbetade tegar där maskinellt arbete är omöjligt.Arealen på de många skiftena är små och dessa ligger inte sällan utspriddaoch på långa avstånd från hemmagården, som de ofta ärsvårbrukade och, vid arrende, belastade med speciella krav från ägarna.Dessa områden, som utgör en omistlig del av svensk kultur och svensklandsbygd, och där ett livskraftigt jordbruk är grunden för den levandelandsbygden, är ofta ur såväl kulturell som ur naturvårdssynpunkt särskiltvärdefulla. att bebos, värda att brukas och värda att stödjas.Dock riskerar de generella miljöstöden att missgynna dessa gårdar ochområden.Dålig lönsamhet, dyra produktionsområden, långa avstånd till service ochförsvagad konkurrenskraft genom bl.a. hög dieselskatt och hög energiskattmedför dessutom att framtidstron i dessa områden , trots hårt ochenträget arbete, saknas.Det är av många skäl viktigt att dessa områden och dessa återståendegårdar ges förutsättningar att leva vidare, få framtidstro och kan bidraga tillden levande landsbygd, som så många utnyttjar och behöver.En anpassning av ersättningsnivåerna för natur-, miljö- och kulturinsatservid mindre svårbrukade gårdar, som på och i skogsbygderna, måsteske.En annan klassindelning, där dessa gårdar klassas individuellt, bordekomma till stånd. Ett "småbrukarstöd", där utgångspunkten exempelvis kanvara arealmedeltalet på brukade skiften, bör enligt ovan införas till berördagårdar i berörda områden. De särskilda förutsättningar som finns förjordbruket i de ovan nämnda områdena bör följaktligen särskilt beaktas vidutformningen av det nya miljöprogrammet för kommande period. Detta börden utredning som regeringen avser att tillsätta för att utreda utformningenav ett nytt miljöprogram se över. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av inrättande av särskilt kultur- och miljöstöd i ovannämnda regioner i kommande miljöersättningsprogram.
mot · GL02Jo206 · 1997-10-06 00:00:00 — Biodlingen har stor betydelse för frukt- och bärodling.Honung är också ett gott och nyttigt livsmedel. Den svenskabiodlingen är nu hotad på grund av varroakvalstrets angrepp.Antalet biodlare i minskar. Det är allvarligt. Odlarnavill inte fortsätta med sin verksamhet när de tvingas tillanvändning av olika kemiska preparat för att hålla nerekvalsterangreppen. Dessutom blandas alltid små men dockdelar av preparaten i honungen. Den blir därmed inte detnyttiga livsmedel den skulle kunna vara.Varroan har spridit sig snabb på den europeiska kontinenten där biodlarnaär många och bikuporna finns relativt nära varandra. varsamtliga bisamhällen i smittade. I går det betydligtlångsammare. I har av bina smittats efter fem år.Bin flyger inte så långa sträckor och inte över större vattendrag. I Sverigeskulle det därför gå alldeles utmärkt att bekämpa varroa. Det visas t.ex. av attvarroan har bekämpats på och av den framgångsrika bekämpning somsker mot den amerikanska yngelrötan.I , där man haft varroaangrepp än här i , hardet visat sig att varroakvalstren blir resistenta mot de kemiska preparat somanvänds och nya starkare medel måste tillgripas. Utvecklingen kommersannolikt att bli densamma här om inte bekämpning av varroa sätts in.De vaxkakor som används i bikuporna framställs till stor del av gammaltvax. Det finns en stor anläggning för detta i . I dessa vaxkakorhar man kunnat spåra rester av kemiska preparat. För att säkerställakvaliteten på sin honung och vara säkra på att vaxkakorna inte innehållergiftiga kemiska substanser, har odlarna i startat lokala vaxstationerdär endast lokala odlare får lämna sitt vax.Biodlingen är i kris. Det räcker inte med att utreda biodlingen i ,det är hög tid att återuppta kampen mot varroan och se till att den inte spridersig ännu mer. Den har tillåtits sprida sig för mycket, men det är ännu baramindre områden i landet som är infekterade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bekämpning av varroakvalstret.
mot · GL02Jo207 · 1997-10-06 00:00:00 — Det svenska miljöersättningsprogrammet präglas till vissadelar av en helt orimlig detaljstyrning i kombination medständiga regeländringar och en aldrig sinande ström av kravpå nya uppgifter. Detta gör situationen omöjlig för bådebonden och handläggaren.Natur- och kulturmiljöstödet t.ex. är ett synnerligen detaljerat stöd, somlantbrukaren verkligen haft svårt att sätta sig in i. Blankettsystemet har varitsvårtolkat vilket har visat sig först i samband med kontrollarbetet.Det finns också åtskilliga småfastigheter med värdefulla kulturmiljöer sominte når upp till krävda tio poäng. Det är mycket ologiskt att dessa inte fårnågon ersättning alls om man t.ex. jämför med vad som gäller för dem somhar en lång och poänggivande allé.Reglerna borde i stället vara så utformade att någon poängbedömning inteskall vara avgörande för till vem stödet skall gå. I stället bör natur- ochkulturvårdsobjektets bevarandevärde vara avgörande för stöd och ersättningoch inte gårdens storlek, som är fallet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöstödets fördelning.
mot · GL02Jo214 · 1997-10-06 00:00:00 — Miljöersättningsprogrammet skall bidra till att mark kanbrukas på ett ändamålsenligt sätt och med minimalmiljöpåverkan, samt till ett bevarande av öppet ochvariationsrikt odlingslandskap. Därför bör stöd även utgå tillodling av nypon.Nypon är ett växtslag som är ett naturligt inslag i den skandinaviska floran.Nypon smälter väl in i landskapsbilden. Nyponodling är en flerårig kultur,eller så länge buskarna lever.Rotsystemet är mycket välförgrenat och täcker hela den odladearealen. Läckaget av näringsämnen är därför minimalt. Någon bearbetning avjorden förekommer ej och mellan raderna skall en gräsbana anläggas.Gödsling sker med främst kväve, helst som naturgödsel under vår ochförsommar. Detta är av miljösynpunkt bra eftersom odlingarna främst ärkoncentrerade i de djurtäta områdena i . Behovet av bekämpningav gräs, sjukdomar och skadedjur är mycket liten. Dessa kan oftast utförasmed icke kemiska metoder.Efter ca 5-6 år är nyponbuskarna för stora och täta att skördas medmaskin. De klipps då ned med en salixskördare och flisen kan användas somenergiråvara.Redan 1985 startade samarbete mellan , och dåvarande för att framställa odlings-värda nyponsorter för maskinskörd. ingår numera i FoodAB och arbetet med att utveckla tekniken för odling, skörd och torkning harfortsatt i tilltagande omfattning.Omfattningen av nyponodlingen är att etablera kontraktsodlingomfattande ca 300 ha. Skörden från denna areal täcker avindustrins nuvarande behov. De första provodlingarna planterades 1993 påÖland och i och län.Anläggningskostnaden för nyponodling är hög och den första skördeninträffar först efter planteringen, varför odlarna har ett behov avekonomiskt stöd. Nypon odlas ej någonstans i världen kommersiellt. Docksäljs nypon på världsmarknaden. Dessa plockas från viltväxande buskar förhand. Denna insamling sker främst i och i öststaterna.Årsförbrukningen av nypon för industriell produktion uppgår inom EU,och , till ca torkad rensad vara. För att odla dennamängd behövs en odling omfattande ca 5 000 ha.Nyponodlingen har många miljöfördelar. Med hjälp av miljöstöd kanetablering av nyponodling i bli verklighet och skapa nya arbets-tillfällen och bidra till den biologiska mångfalden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöstöd till nyponodling.
mot · GL02Jo216 · 1997-10-06 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås för dennya djurdatabasen. Det är en uppföljning av ett tidigarebeslut i som vi moderater gick emot. I regeringensförslag anges även möjligheten att databasen skall finansierasvia avgifter från djurägarna. Även anger attbönderna skall betala via avgifter.Förslaget som läggs fram styrker oss i vår tidigare uppfattning att denföreslagna konstruktionen är oacceptabel. Därför anser vi att ny prövningmåste göras vad gäller djurdatabasens uppbyggnad, dess organisation ochfinansiering.Jordbruksverket har på regeringens uppdrag skrivit ett avtal med SHS, somsedan också avses sköta det hela. Efter kontakt med SHS (SvenskHusdjursskötsel) som arbetar med frågan - kan kostnadernaför nödvändiga myndighetsdelar uppskattas hamna på ett 10-15 miljonerkronor lägre belopp än vad som anges i propositionen. Initialkostnader föruppläggnings-, introduktions- och informationskostnader till lantbrukaresamt utbildning av personal och årlig driftskostnad kan bedömas uppgå till20-25 miljoner kronor.Dessa uppgifter tyder på att regeringens förslag blir ekonomiskt dyrbartvilket är ett gott skäl för oss att även nu avvisa förslaget.Då det gäller finansieringen av databasen i andra EU-länder kankonstateras att de länder som beslutat om finansiering inte kommer attgöra detta via avgifter på djurägarna.I t.ex. bekostar staten såväl investeringar som drift och i Finlandtar staten hela investeringskostnaden. I beräknas staten takostnader såväl för investeringen som de kommande driftskostnaderna.Signaler kommer även från andra länder om kommande statlig finansiering.Mot denna bakgrund anser vi det helt orimligt att som regeringennu föreslår beslutar finansiera den nya djurdatabasen och kommande driftmed avgifter från djurägarna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den nya djurdatabasen.
mot · GL02Jo217 · 1997-10-06 00:00:00 — Fäbodar fanns ursprungligen i större delen av mellersta ochnordligaste , från en linje norra utgjordes av , , ,och . För inte så länge sedan varfäbodarna en viktig förutsättning för överlevnaden i storadelar av vårt land. är antalet svenska fäbodbrukareungefär 130, av dessa är merparten, ungefär 80, verksam iDalarna.Motiven för dagens fäbodbrukare är inte ekonomiska, utan det handlar omomsorgen om kulturlandskapet och en livsstil. Men för att dessa idealisterskall upprätthålla denna omistliga tradition krävs ändå vissa förutsättningarav ekonomisk och praktisk art.Fäbodbruket saknar oftast stöd i avtal eller fastighetsbildning utan betetsker i det närmaste helt med stöd av sedvanerätt. Den enligt lagen fastställdarätten till gemensamt bete utgör en viktig del av fäbodbrukets förutsättning. Ifäbodbruket betas av tradition även täkterna, marken kring fäbod-byggnaderna. Sedvanan säger att var och en stänger om de områden somman vill skydda från betande djur. I många fall stängde man omkring helafäbodbyn, men detta förutsatte flera aktiva brukare än vad som finns på deenskilda fäbodarna i dag.En tingsrättsdom visar att sedvänjan att var och en stänger om sitt är hotad,och därmed förutsättningarna för ett fortsatt fäbodbruk. I trakter med starkägosplittring som i är detta hot mot fäboddriften en realitet. Det ärtroligen mycket svårt att i en lag som gäller hela landet utforma ändamåls-enliga regler. Dilemmat kan lösa genom att ges rätt att utformaregler som är ägnade att säkerställa denna viktiga del av vårt kulturarv. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt att utfärda regler för betesrätten som är ägnadeatt möjliggöra fortsatt fäbodbruk.
mot · GL02Jo218 · 1997-10-06 00:00:00 — Att ställa för höga krav pålanthandeln, kaféägaren eller hårfrisörskan kan göra etableringar omöjliga.Regler som syftar till att förbättra servicen får inte motverka sig själva ochleda till det motsatta. Vi anser att en samlad översyn av de regler sompåverkar etablerings- och servicemöjligheterna på landsbygden skall görasskyndsamt.AllemansrättenDen svenska allemansrätten är unik. Från moderat sida är vimycket angelägna att bevara denna rätt utifrån de tankar ochprinciper som tidigt tillämpades och som bygger påpersonligt ansvar. har försök gjorts att utnyttjaallemansrätten med vidare syfte. Att bedriva affärsmässigoch inkomstgivande verksamhet i organiserade former påannans mark under täckmanteln allemansrätt är enligt våruppfattning felaktigt. Sådan verksamhet kränkeräganderätten och kan förorsaka markägaren både skada ocholägenhet. De tankegångar som kommit till uttryck frånNaturvårdsverkets sida och från ,anser vi strider mot vår rättstradition. Vi kommer att medkraft värna den traditionella allemansrätten och dessrättigheter och skyldigheter som vi motsätter ossinskränkningen i äganderätten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utvärdering av skatten påhandelsgödsel i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en översyn av nu gällande regler förmiljöersättningarna i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär en parlamentarisk beredningsgruppför revidering av miljöersättningsreglerna i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föreslagna nya regler i miljöprogrammen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om djurdatabasen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handeln med mjölkkvoter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om djurskyddslagstiftningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jordbruket i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s jordbrukspolitik,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en långsiktig och hållbar framtida jordbrukspolitik,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återinförande av glesbebyggelserätten,112. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samlad översyn av reglerna för servicen på landsbygden,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om allemansrätten.
mot · GL02Jo220 · 1997-10-06 00:00:00 — Behåll stödet till miljöorganisationernaEtt antal miljöorganisationer bedriver ett oerhörtförtjänstfullt arbete i . Det handlar om allt slagsmiljöarbete, från rena fysiska räddningar av utrotningshotadearter, t. ex. utter och havsörn, till att delta i statligautredningar. I vissa frågor har miljöorganisationerna varitmer styrande än både regering och riksdag, exempelvis närdet gäller att få folk att handla miljövänligt. Det finns ocksåen uttalad vilja från statsmakten att frivilliga organisationerskall ha en viktig roll att spela i samhällsdebatten. Allt kandock inte baseras på frivillighet och enskilda människorsengagemang. Det är att utnyttja människor och bädda förosäkerhet i många frågor. Därför blir vi förvånade när vi seratt regeringen föreslår en sänkning av bidraget på 5 miljonerkronor/år till ,och . Vi - ochingen annan heller vi pratat med - förstår inte den eventuellalogiken bakom detta.Vänsterpartiet föreslår att det slås fast att 2, skall gå tillFörsurningssekretariatet, till och0,till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att av de medelsom finns anslagna under utgiftsområde 20 skall anslåstill , till Naturskyddsföreningenoch till .