ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo412 · 1997-10-06 00:00:00 — Vattenbruk bedrivs i hela . I den bohuslänskaskärgården odlas musslor. Kräftodling bedrivs främst i södraoch sydöstra . De stora matfiskodlingarna förregnbågslax är främst lokaliserade till , Värmlandoch . I norra harrödingodlingen expanderat . I södra flera företag som odlar ål. Utspritt över praktiskt tagethela landet finns även ett betydande antal odlingar inriktadepå leverans av fisk till utsättningsfisk till insjöar för attkomplettera de vilda bestånden eller för att skapa intressantasportfiskevatten. Fiskevård och sportfiske är i storutsträckning beroende av vattenbruksnäringen! Odlingen avmatfisk har bedrivits i , medanodling i fiskevårdande syfte existerat mycket längre.Vattenbruk är en utpräglad glesbygdsverksamhet. Lokalt kan det utgöra enviktig verksamhet för att skapa sysselsättning och arbetstillfällen. I mångafall kombineras också vattenbruk med annan verksamhet som jordbruk,skogsbruk, yrkesfiske eller vidareförädling och handel med fisk. Fiskodlingoch annan vattenbruk kräver ofta stora investeringar. Företagen är ofta små och drivs inte sällan inom familjen.De svenska EU-medlemskapet har inneburit att vattenbruket blivit en delav fiskerinäringen i . EU:s olika målprogram ger möjlighet tillinvesteringsstöd för vattenbruksföretagen. Det stöd som är riktat till mål 6-området, en stor del av norra , är så väl utnyttjat att alla sökande intelängre kan erhålla stöd. Detta begränsar dessvärre investeringarna och ut-byggnaden av näringen i denna del av landet. I övriga landet har stödet ännuinte utnyttjats till fullo. Detta beror sannolikt på att investeringsviljan istörrematfiskodlingar varit begränsad på grund av en import av laxfisk från Norgetill priser som är så låga att EU beslutat att vidta åtgärder mot den norskaexporten. Priserna har bedömts ligga underproduktionskostnaden. Det norska vattenbruket är av en helt annandimension än de svenska. I produceras ca laxfisk per år.Det är minst 30 gånger mer än vad som odlas i ! Sverigeshandelsunderskott av laxfisk är ca 500 miljoner kronor.Vattenbrukets möjlighet att bidra till sysselsättningen i glesbygdsområdenhar utnyttjats dåligt. En fiskodling skapar ofta annan sysselsättning inomturism, beredning eller handel. En begränsande faktor för satsning påvattenbruk är att företagen är små och att bankerna är ovilliga att låna utpengar till denna verksamhet som betraktas som osäker och riskfylld. Denexpansionsvilja som finns inom näringen, i synnerhet i glesbygden,begränsas av bristen på kapital. Alternativa finansieringsmöjligheter finnsinte heller. fanns ett system där kunde lämnalånegarantier för vattenbruksföretag. Denna möjlighet togs bort i sambandmed övergången till nuvarande stödformer inom EU:s regelverk.För att vattenbrukets möjligheter att skapa sysselsättning skall kunna tastill vara måste lånemöjligheterna förbättras. Den närmare utformningen börske av regeringen i samråd med aktuella myndigheter och näringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensförhållandena för svenskt vattenbruk.
mot · GL02Jo415 · 1997-10-06 00:00:00 — Husbehovsfisket betyder mycket för många skärgårdsbor.Förutom färsk fisk ger husbehovsfisket en meningsfullfritidssysselsättning och rika tillfällen till social samvaro. Deredskap och fiskemetoder som skärgårdsborna använder sigav skiljer sig ofta från dem som sportfiskarna använder.Skärgårdsbornas redskap och metoder har vuxit fram underen och genom de erfarenheter man gjort.Ålhuttningen är en sådan fiskemetod men dessvärre är denförbjuden tillbaka. För delar av bl.a. Karlskronaskärgård har ålhuttning förekommit sedan mycket lång tidtillbaka och är en del av skärgårdens kulturarv. Ettåterupptagande av denna fiskemetod skulle för mångaskärgårdsbor innebära en i deras tycke utmärktfritidsverksamhet samt att en gammal tradition kan hållas vidliv.Ålhuttning utövas bara inom begränsade områden och tider. Bottensbeskaffenhet samt vattendjupet är faktorer som påverkar och begränsar vilkaområden som är möjliga att nyttja. Vidare kan bara fiskemetoden nyttjasunder den tid ålen ligger still, en period . Huttningensker främst som isfiske, vilket ytterligare begränsar möjligheterna, men kanäven bedrivas från båt. Dessa faktorer gör tillsammans att fiskemetodensannolikt endast kan tänkas att bedrivas i en mycket liten omfattning.Huttningen påstås (av förespråkarna) även ha en gynnsam inverkan påhavsbottnen och medverkar till att goda lekområden för bl.a. sill skapas.Den faktor som talar mot ålhuttning är att metoden skulle vara alltförplågsam för ålen. Trovärdigheten i detta påstående kan dock starkt ifråga-sättas om jämförelser görs med andra tillåtna fiske- och jaktmetoder.Ålhuttning bör återigen tillåtas, förslagsvis ,, och inom vissa områden. För att utvärdera effekterna avfiskemetoden kan de aktuella områdena och referensområdena undersökasinnan, under och efter att ålhuttning har bedrivits. Undersökningarna kanförslagsvis genomföras av Östersjölaboratoriet i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring i lagstiftningen isyfte att tillåta ålhuttning.
mot · GL02Jo416 · 1997-10-06 00:00:00 — Yrkesfisket längs Gästrike- och Hälsingekusten har allt flera yrkesfiskare tvingats ge upp sinyrkesverksamhet och ansluta sig till den redan rekordstoraarbetslöshet som råder i . Det största och mestakuta problemet för yrkesfiskarna har kommit som en direktföljd av fridlysningen av sälarna. Regering och berördamyndigheter har visat en total likgiltighet inför de rop påhjälp som yrkesfiskarna framfört. Beståndet avgråsäl har ökat rekordartat , och uppgår idagtill omkring 8 000 i och . Genom sinstora nummerär har sälarnas beteende förändrats gentemotmänniskor. De ligger nu i stora flockar ute vid fiskeplatsernaoch väntar på att fiskeredskapen skall sättas ut och närfiskarna åker hem vittjas näten på i stort sett all fisk. Ochsom lök på laxen sliter sälarna sönder fiskeredskapen.Samma händelse inträffar . Den ene fiskarenefter den andre går i konkurs eller ger upp fisket.Den viltskadeersättning som utgår är alldeles för låg och kommer oftast försent. Det finns exempel på att ersättning beviljats efter att konkursen redan ärett faktum.Så här kan det bara inte få fortsätta. Jakt på gråsäl måste återin-föras, i första hand för yrkesfiskare. Jakten skall naturligtvis bedrivas så atten livskraftig sälstam finns kvar.EU har fisket som en prioriterad sektor. kan bli bättre på attutnyttja det stöd som finns. Behovet av upprustning och omstrukturering avkustfisket är stort. Det kan gälla investeringar i byggnader, kyl- och frys-anläggningar, kajer, bryggor och fiskeredskap. En ökad individuellinformation och rådgivning till dessa fåtaliga familjeföretag borde kunnagenomföras. Förutsättningarna är i övrigt goda för att yrkesfisket längsNorrlandskusten skall kunna bevaras och utvecklas. Men då brådskar detmed att lösa de problem vi här påtalat. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om snara åtgärder för att rädda det kustnära fisket längs Gästrike- ochHälsingekusten.
mot · GL02Jo417 · 1997-10-06 00:00:00 — Det svenska fiskets kvotsystem bör ses över. Framförallt börmöjligheterna prövas att undantaga de riktigt småfiskebåtarna från den nationella kvoten. De småfiskebåtarnas andel av den totala kvoten är förhållandevisliten.Kvotsystemet innebär att fisket uppdelas på tidsperioder, meduppehåll framför allt och uppehåll när kvot äruppfiskad. Detta kan vara rimligt när det gäller stora fiskefartyg som fångarstora mängder och som kan gå ut även i hårt väder. De små båtarna däremotfångar förhållandevis litet och är beroende av bra väder, vilket knappast kanpåverka fiskevården i negativ mening. De små båtarna försörjer också denkustnära befolkningen med fisk. Kustnära fiske bör på detta sätt ytterligarekunna stimuleras, helt i linje med vad tidigare uttalat. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande kvotsystemet inom fisket.
mot · GL02Jo418 · 1997-10-06 00:00:00 — I många skärgårdsområden och runt vissa insjöar i landet äryrkesfisket av mycket stor, ibland avgörande, betydelse.Fisket ger bärgning åt ett betydande antal personer iglesbygder och på öar där andra utkomstmöjligheter saknas.Ett livskraftigt yrkesfiske ger möjligheter till fortsattbosättning i dessa områden och är en förutsättning för enfortsatt levande skärgård.Varje yrkesverksam fiskare ger sysselsättning åt ytterligare minst fempersoner i kringnäringar som handel, beredning, transporter, varv, verkstäder,redskapstillverkning etc.Ett verksamt sätt att understödja ett kustnära fiske och även ett yrkesfiske ivissa insjöar är genom förstärkningsutsättningar av olika fiskslag, t.ex. ål,gös och laxartade fiskar. Sådana utsättningar utgör ofta en avgörande del avunderlaget för ett lönsamt yrkesfiske, och undersökningar utförda av visar att värdet av den utsatta fisken har flerdubblats vidfångsttillfället.S.k. kompensationsutsättningar, beslutade i vattendomar, i sötvatten avvandringsfisk ger dock liten effekt för yrkesfiskare nedströms och vid kusten,eftersom fisken inte klarar att passera genom vandringshindren.I budgetpropositionen 1997/98:1 utgiftsområde 23, C 4 Fiskevård, be-dömer regeringen anslagsbehovet för fiskevård till 20.000.000. krmed oförändrade behov . Genom den föreslagnaförstärkningen av fiskevårdsarbetet skall bl.a. angelägna åtgärder somutsättning av viktiga fiskarter genomföras.Regeringen anger dock ej hur stor del av fiskevårdsanslaget som skallavsättas för förstärkningsutsättningar. Det är av utomordentligt stor vikt attdessa utsättningar kan bibehållas på nuvarande nivå. Aktuella beräkningarvisar på ett behov av 12.000.000 kr om nuvarande och mycketframgångsrika utsättningar skall kunna fortsätta med bibehållen kontinuitet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förstärkningsutsättningar av fisk och att erforderliga medel, 12miljoner , anvisas för detta ur anslaget C 4 Fiskevård, utgiftsområde23.
mot · GL02Jo501 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen meddelade idjurskyddsförordningen nya regler för hållning av räv.Bestämmelserna träder i kraft efter utgången av år 2000.När det gäller burhållningen av minkar pågår enligt uppgift en utredningpå . De nuvarande detaljbestämmelserna för hållningav mink tillåter att minkarna hålls i små ståltrådsburar. I det fria rör sigminken över stora ytor och den är ett vattenälskande djur. användersig av vattnet för att reglera sin kroppstemperatur samt för att jaga. Studiersom utförts på minkar i fångenskap visar att minkarna mår bättre av att hatillgång till vatten. Studierna visar även att minkarna tillbringar väsentligtidvid vattenkanten och i vattnet.Dagens burhållningssystem ger inte minkarna möjlighet till naturligtbeteende, dvs att utföra för dem arttypiska viktiga beteenden. Av denanledningen bör buruppfödningen av minkar avvecklas möjligt.Burhållning av pälsdjur är en form av djurhållning som starkt strider motden rådande uppfattningen om hur vi bör behandla djur. Burhållning är heltoacceptabel med utgångspunkt från de djurarter som det rör sig om. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om burhållning av mink.
mot · GL02Jo503 · 1997-10-06 00:00:00 — Handel med utrotningshotade djur har beslutat om nya regler som bl.a. skall göra detsvårare att handla med fredade djur (prop. 1994/95:117,JoU10). En ny lag med karaktären av en ramlag regleraråtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddadearter. Vidare görs, i anslutning till den nya lagen, ändringar inaturvårdslagen, jaktlagen m.m.Enligt betänkandet innebär de nya reglerna bl.a. att "regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om in- ochutförsel, transport, handel, förvaring, preparering och förevisning som avserdjur och växter, i den utsträckning det behövs för att uppfylla Sverigesinternationella åtaganden på området eller av andra skäl som kan finnas föratt skydda vilt levande djur- och växtarter. "Tyvärr kan alla dessa goda intentioner gå om intet på grund av de i Sverigealltför låga straffen för handel med utrotningshotade djur. Straffet för dessabrott är fängelse i högst . Vårt västliga grannland har enbetydligt strängare lagstiftning där dessa brott kan ge upp till sex årsfängelse. Utöver detta har även en generalklausul för dessa typer avbrott. Detta leder ofelbart till att bl.a. äggplockarna och fågeltjuvarna sökersig till med sin avskyvärda verksamhet.Örn och falk är begärliga bidrag till den illegala djurhandeln. Enjakttränad kungsörn betingar ett pris på ca . En jaktfalk betalasmed hälften. Priserna finns på en lista som gjorts upp inom FN-organetCITES, Convention on International Trade in Endangered Species.I den illegala importen till dominerar kräldjuren. En svensk manlyckades smuggla in 6 700 reptiler till ett marknadsvärde på ca 20milj.kr. Mannen dömdes till fem (!) De enorma pengarsom figurerar i dessa sammanhang gör att man kan jämföra dem mednarkotikahandeln. Det finns tecken på att denna brottslighet, som förrutövades av enstaka personer, alltmer fått formen av organiseradkriminalitet. De låga straffsatserna och de stora pengarna gör den illegalahandeln förmånlig i jämförelse med annan brottslighet. Detta måste upphöra.För att undvika att svenska utrotningshotade djur dödas eller infångas ochatt blir ett transitland för denna trafik måste straffskalan höjas tilllägst norsk nivå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta straff för illegal handel med utrotningshotade djur ochväxter.
mot · GL02Jo504 · 1997-10-06 00:00:00 — går tiden ut för de mjölkproducentersom ännu inte uppfyller djurskyddsbestämmelserna angåendemått på båsplatser m.m. Då träder den sista delen av dedjurskyddsregler i kraft som det fattades beslut om redan1988. Det kan alltså inte förnekas att dessa krav varit kändasedan lång tid men har ändå nu blivit högaktuella. harvarje dag haft nog av sin plåga: mjölkkvoter kopplade tillmiljökrav på gödselvårdsanläggningar, konsekvenser avgalna ko-sjukan, dålig lönsamhet m.m. Det torde t.o.m. varaså att många uppfattat båsplatsreglerna så omotiverade aldrig trodde att de skulle träda i kraft.Många producenter har alltså tvekat att göra de investeringar sombehövs för att uppfylla lagens krav. De säger att med nuvarande svagalönsamhet och all osäkerhet kring animalieproduktionen så anser de inte attde kan göra de kostsamma åtgärder som krävs. Dessa tveksamma mjölk-bönder är ofta på mindre gårdar i skogs- och mellanbygd.I en kommun - - har det gjorts en detaljerad utredning om ivilket förhållande varje mjölkproducent står till de nya reglerna och hurdessa bönder avser att göra efter 1 januari 1999.Resultatet av enkäten är nedslående. Av kommunens 54 ladugårdar medmjölkproduktion, är endast 14 godkända vad gäller båspallsmått. 17 st avseratt bygga om båspallarna , 3 st slutar med produktionen oavsett lagen,4 st vet ej. Det alarmerande är dock att 16 st eller avser att slutap.g.a. de kommande bestämmelserna. Detta trots att de ännu skulleönska att kunna fortsätta producera i en miljö som är djurskyddsmässigt god-tagbar.Animalieproduktion är en arbetsintensiv verksamhet. Upphör den leder dettill behov av annan eller kompletterande sysselsättning på en arbetsmarknadsom är allt annat än ljus. Ur naturvårdssynpunkt är en minskning av djur-hållningen i dessa aktuella bygder ödesdiger. Betande djur är en primärförutsättning för begreppet öppna landskap.Här finns emellertid många aspekter att ta hänsyn till. Det finns en rättvise-aspekt. Som framgår av ovannämnda utredning har redan några vidtagitåtgärder för att uppfylla villkoren medan andra inte har gjort något ännu.Man måste också ifrågasätta sambandet mellan brist på djuromsorg ochmindre avvikelse från godkänt båspallsmått. Det har t.o.m. visat sig att före-komsten av klövröta ökat med längre båspallar.Enligt vår mening borde regeringen utreda, om det kan tillämpas någonform av tidsbegränsad dispens för jordbrukare med dokumenterat god djur-omsorg, men med brister i båspallsmått. En sådan dispens skall endast kunnamedges om det är djurskyddsmässigt godtagbart och planlösningen i stalletär god. Det är också då viktigt att tolkningen av regelverket blir likartat ihelalandet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dispensmöjlighet från djurskyddslagens måttbestämmelserangående båspallar i ladugårdar.
mot · GL02Jo505 · 1997-10-06 00:00:00 — När man som konsument i butiken skall välja bland utbudetav varor finner man aldrig upplysningar om på vilket sättfläskkött, nötkött, frukt och grönsaker har producerats, alltsåom producenten använt antibiotikafoder, hormoner,kadaverinblandat foder, besprutningsmedel, m.m. Detta börtydligt framgå i märkningen av livsmedel. Konsumentenmåste ha rätt till sådan producentinformation, som bör varaanslagen vid respektive disk eller på förpackningen.Vissa kommer att hävda att de som så önskar kan köpa s.k. Kravmärktavaror. Jag påstår dock att problemet inte är så enkelt. Jag föreslår i ställetattde som producerar på ett för konsumenten tvivelaktigt sätt skall få dettaoffentliggjort i butiken. Man kan tänka sig att följande information skallfinnas på förpackningen:- Köttinformation: Detta fläskkött är producerat med hjälpav kadaverfoder som antibiotikabehandlats.Först när vi infört denna regel ges konsumenten en reell möjlighet att väljaför honom rätt vara. Det måste dessutom anses otidsenligt i en tidsålder somvår att den som med oftast högre kostnad och lägre produktivitet producerarlivsmedel skall åläggas en högre kostnad för marknadsföringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrad märkning av livsmedel.
mot · GL02Jo506 · 1997-10-06 00:00:00 — Den 31/12 går undantag från omantibiotikafrihet i foder ut. Det står utom allt tvivel att denallt ökande antibiotikaresistensen bland människor ochanimalieproducerande djur kommer att bli ett samhällsgisselframöver.Utvecklingen inom EU i resistensfrågan kommer att ha stor betydelse förSveriges möjligheter att få behålla detta undantag för inblandning avantibiotika i foder i tillväxthämmande syfte.En ytterligare ambition borde vara att övertyga EU:s medlemsländer om attden s k svenska modellen är den rätta vägen. För att kunna bevisa den"svenska modellens" förträfflighet krävs att vi kan bevisa vår lägre sjuklighetbland animalieproducerande djur i , såväl vad gäller antal fall somresistensutveckling.Idag är redskapen det s k djursjukdatasystemet som ålägger alla praktiser-ande veterinärer via en författning att rapportera in vilket djur sombehandlats och vilken sjukdom man behandlade mot, t ex juverinflammation,kalvningsförlamning etc. Systemet är gammalt och i behov av snabb förbätt-ring. Systemet är dock unikt och ett alldeles utmärkt redskap om detutvecklas rätt. I detta ligger att systemet skulle kunna ge den enskildeveterinären en feedback på insatta åtgärder, vilket gör att vi får en veterinär-medicinsk utveckling till gagn för alla.En utveckling av djursjukdatasystemet skulle t ex vara att man fångar upptyp av behandling (registrering av antibiotika), odlingssvar av bakterie vidinfektion och användning av modern datateknik. Då skulle plötsligtansvariga myndigheter få tillgång till ett system där man kan studera var ilandet sjukligheten finns, vilken trend de olika sjukdomarna har, vilkenantibiotikaanvändning som finns i olika regioner och sist men inte minst, hurresistensen utvecklar sig. undersöks detta sporadiskt med hjälp avstickprovskontroller. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fortsatt frihet från antibiotika i foder.
mot · GL02Jo507 · 1997-10-06 00:00:00 — De nya bestämmelserna om transport av levande djur vållarproblem vid transport av hästar till och från . föreskrifter avseende transport av levandedjur föreskrivs att om transporttiden överstiger 8 timmarskall den för transporten ansvarige utarbeta en resplan.Resplanen skall undertecknas av officiell veterinär påavsändningsorten. Det innebär att veterinären skall besiktigahästen och transporten före resan. Ny besiktning krävs vidvarje ny resa oavsett om resor görs varje vecka.För del med båttransport till fastlandet på samtpålastning och avlastning på färjan överskrids ofta de åtta timmarnatransporttid. Färjeresan kan inte jämställas med vägtransport och kan vidlugnt väder betecknas som vila. Vid stark blåst tas inte större djursom hästar ombord. De hästar som är vana att resa kopplar av mycket snabbtnär de är ombord på färjan. Djuren får tillsyn och vatten och foder fleragånger under båtresan.För hästar i rid- och travsport som ofta transporteras till och från fastlandetsamt för övriga livdjur innebär transporterna till och från ettmerarbete och ökade kostnader för djurägarna. Ett rimligare system vore attendast restiden på bilväg skulle inräknas i de som rekommenderassom maximal restid och att restiden på båten jämställs med vila. Restiden ärmer att betrakta som vila än tävlingen, som enligt nuvarande bestämmelserräknas som viloperiod.De nya reglerna för transport av djur och agerande för denskärpning som skett är mycket bra, vi vill därför inte ha någon ändringavseende slaktdjurstransporterna. När det gäller hästar är de omhändertagnapå ett mer individuellt och omsorgsfullt sätt än slaktdjur. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undantag för restid på färja för hästar.