ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02N250 · 1997-10-06 00:00:00 — är ett statligt ämbetsverk som har till uppgift att verka för en fungerande konkurrens mellan företag inom svenskt näringsliv, samt att se till att nuvarande konkurrenslagstiftning respekteras. Sedan starten har ämbetsverket ägnat stor kraft åt att granska konkurrenssituationer främst mellan tidigare offentliga monopolverksamheter och nyblivna aktörer på marknaden, exempelvis inom post och telekommunikation. Ambitionen har varit att garantera alla aktörers lika rätt att verka på en marknad inom den lagstiftning vi har. Det är givetvis bra, men konkurrenspolitikens huvudsakliga perspektiv att värna fri konkurrens för att få varor av bra kvalitet till lägsta pris att nå konsumenterna har däremot kommit i skymundan. Trots uppenbara konkurrensbrister inom livsmedels- och detaljhandelsbranscherna har ämbetsverket inte ägnat dessa områden någon större uppmärksamhet. Inte heller har frånvaron av fungerande konkurrens inom byggvaruindustrin blivit föremål för några större utredningar. Uppenbarligen har ambitionen att få fler aktörer inom post- och telemarknaden varit viktigare än att ge svenska konsumenter livsmedelspriser i paritet med övriga . För att få en slagkraftigare konsument- och konkurrenspolitik skulle stora samordningsmöjligheter och kvalitetsfördelar uppnås om verksamhet inordnades under , i syfte att tydliggöra det huvudsakliga målet för svensk konkurrens- och konsumentpolitik. En sådan frågeställning borde inrymmas i en allmän översyn av det regelverk som styr verksamhet, i syfte att stärka det konsumentpolitiska perspektivet inom konkurrenspolitiken. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av regelverket för .
mot · GL02N253 · 1997-10-06 00:00:00 — har börjat ta itu med den utomordentligt viktiga uppgiften att ställa om sitt sätt att producera och leva till ett sätt som håller för framtiden. Omställningen till kretsloppssamhället ger många arbeten i hela landet. En tid av gott om ledig arbetskraft är särskilt gynnsam för denna omställning. Utmärkande för ett kretsloppssamhälle är att produktionen inte åstadkommer något avfall. Allt material kan återanvändas eller ingå i naturens kretslopp. Kärnkraften hör inte hemma i ett kretsloppssamhälle och har därför ingen framtid. Dess högaktiva avfall innebär stora och långvariga problem, som lämnas till framtida generationer att lösa. Kärnkraftsavfallet kan också omvandlas till kärnvapen och utgör därför även ett hot mot freden. De svenska reaktorerna har åldrats och miljarder har satsats på reparation. står under särskild uppsikt av . Det statligt ägda har dragits med dyrbara problem, såsom bl a byte av ånggeneratorer. Drifttillståndet går snart ut. har den äldsta reaktorn, som stått stilla och genomgått en grundläggande reparation. Vi kommer alltså inte ifrån investeringar i energisystemet , även om vi skulle behålla kärnkraftverken. Resurserna bör självfallet satsas på framtidsduglig teknik i stället för slitna kärnkraftverk. är det hög tid att byta energisystem. Kärnkraftsdebatten startade på allvar i genom centerkvinnors insatser. Det är oerhört glädjande att nu äntligen, efter vår kamp , beslutat starta avvecklingen av kärnkraften genom att stänga . Kärnkraftsavvecklingen måste därefter fortsätta i en jämn takt. Näringslivet, de som i praktiken ska verkställa energiomställningen, är beroende av att veta vilka spelregler som gäller. För att de ska kunna satsa med full kraft på en kretsloppsbaserad energiteknik, är det viktigt att det står fullt klart att avvecklingen kommer att fortsätta i jämn takt efter det att båda aggregat lagts ned. Regeringen kommer att göra tillägg i bolagsordningen för . En ny energimyndighet börjar arbeta . Det är väsentligt att regeringens instruktioner till de statliga aktörerna på elmarknaden tydligt anger att en prioriterad uppgift är att verkställa omställningen bort från olje- och kärnkraftssystemet till ett kretsloppsinriktat energisystem, som bygger på effektivisering och förnybara energikällor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kärnkraftsavvecklingen skall fortsätta i jämn takt, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tydliga instruktioner till och den nya energimyndigheten.
mot · GL02N254 · 1997-10-06 00:00:00 — Konkurrensneutralitet för svensk varvsnäring De svenska varvens situation har diskuterats vid ett flertal tillfällen . Så sent som behandlades varvsfrågan vid en interpellationsdebatt. Den aktuella och avgörande frågan är fortfarande hur man skall nå konkurrensneutralitet för den svenska varvsnäringen. Utöver vissa kreditgarantier utgår inget som helst stöd till de svenska varven. Detta kan tyckas vara en god inriktning. Olika näringar skall klara sig utan statligt stöd. har välkomnat det avtal som upprättats mellan EU, , , och om att slopa varvssubventionerna. Det är viktigt att detta avtal blir verklighet. Tyvärr är det ännu inte i kraft. har inte skrivit under avtalet och stater i och övriga världen fortsätter med subventionspolitiken. Detta skapar en omöjlig situation för de svenska varven. De har ingen chans att konkurrera med varv som får stöd på av produktionskostnaden. har väntat på att de viktigaste varvsländerna skall slopa subventionerna till de egna varven. Men inget har ännu hänt. Det är givetvis viktigt ur både teknikutvecklings- och sysselsättningssynvinkel att det finns möjlighet till nybyggnation av fartyg i . Varvsnäringen skapar många jobb i småföretagen. Det finns ingen anledning att under ytterligare godta långbänken i varvsfrågan. bör agera aktivt för ett slopande av subventionerna men inta samma position som övriga länder. Kostnaden för att ha kvar en varvsnäring värd namnet i landet rör sig om . Vid den ovan nämnda interpellationsdebatten uppgav näringsministern att det s k sjunde varvsdirektivet, som tillåter stöd till varv, upphör att gälla . är det meningen att om förbud mot varvsstöd skall träda i kraft. Dessa förhoppningar kommer förmodligen på skam. Mycket talar för att subventionerna kommer att fortsätta, om än i ny form. Då det inte är ett svenskt intresse att göra ytterligare tempoförluster i denna fråga bör åtgärder vidtas för att garantera den svenska varvsnäringen konkurrensneutralitet från och med årsskiftet 1997/98. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar, över nytt anslag under utgiftsområde 24 för , att anslå för att möjliggöra stöd till nybyggnation av fartyg vid svenska varv i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02N255 · 1997-10-06 00:00:00 — Kooperativa utvecklingscentrum (LKU) har spelat och spelar en viktig roll vad gäller utveckling av nya kooperativa lösningar i synnerhet och när det gäller lokal regional utveckling mera generellt. finns ett kooperativt utvecklingscentrum i varje län. Såväl utredning och den nu alldeles färska rapporten av Statskontoret styrker detta. Regeringen har också genom att ge Kooperativa rådet nytt uppdrag visat att den kooperativa företagsformen är viktig nu och . Statskontoret konstaterar att arbetstillfällena inom de nya kooperativen har kostat litet vad gäller rådgivning och stöd i förhållande till andra aktörers insatser. RRV konstaterar också att de nya kooperativen utan stödet av de kooperativa utvecklingscentrumen kanske inte skulle blivit av. De har en viktig roll att fylla, genom rådgivning, stöd och inte minst information till andra aktörer och myndigheter inom länen. Allt detta bidrar till att ta bort de negativa attityder som fortfarande finns bland vissa organ som ska stödja nyföretagande. EU-inträdet har också medfört att hela området social ekonomi uppvärderas. Nykooperationen är en vital del inom social ekonomi som bland annat härigenom fått statushöjning. Det handlar alltså inte bara om företagande utan om lokala initiativ för sysselsättning och social sammanhållning i ett bredare perspektiv. Och de kooperativa utvecklingscentrumen har en nyckelroll. Det märks att den kooperativa idén har fått genomslag, särskilt bland kvinnor. Många vänder sig till de kooperativa utvecklingscentrum som finns för att få rådgivning och stöd i att starta företag. Kooperativa utvecklingscentrum är också en viktig del i bygderörelsen och landsbygdsutvecklingen. Många projekt startas som i slutändan blir bygdekooperativ, äldrekooperativ eller något annat som gynnar den egna bygden. Av största vikt är att de kooperativa utvecklingscentrumen får resurser och förutsättningar för en långsiktig utveckling. Glädjande nog har regeringen insett detta och ger extra pengar till just rådgivning och information. Men det är viktigt med en långsiktig lösning både när det gäller ekonomiska förutsättningar och total strategisk planering för de kooperativa utvecklingscentrumen. Statens anslag bör täcka två rådgivare plus kringkostnader per kooperativt utvecklingscentrum. Ett kooperativt utvecklingscentrum bör i första hand etableras och verka länsvis.Ha regionalt stöd för att kunna etableras och erhålla statliga stöd. Det är viktigt med samverkan och bra kontakt med regionala myndigheter, kommuner och andra aktörer i länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kooperativa utvecklingscentrum.
mot · GL02N256 · 1997-10-06 00:00:00 — En fjärdedel av alla regler som styr företagen är onödiga. Det stolta stridsropet gick ordföranden i regeringens småföretagsdelegation, , kommunalråd i , ut med när delegationen uppmanade myndigheter, statliga verk och departement att komma med förslag om vilka regler som kunde slopas inom deras område. uttalade han att han inte trodde att skatter, arbetsgivaravgifter och arbetsrätt hindrade företagandet i någon större utsträckning. har företagen lika många regler att följa som ryms inom tio lagböcker och regelinflationen fortsätter. Därför är det en angelägen uppgift att se till att en utrensning sker. måste man också ha kontroll på alla nya regler och ändringar i gammal lagstiftning. Det kanske viktigaste inslaget i processen med ny lagstiftning är att se till att alla förslag till regleringar får gå igenom en kostnads-/intäktsanalys. Allra viktigast är att kontrollera hur förslaget påverkar det enskilda företaget. Det är först när vi kan sätta pris på en reglering som vi kan få en seriös diskussion om regleringen verkligen är nödvändig. Både och har lyft upp denna fråga högt på dagordningen. I finns faktiskt ett krav på att genomföra konsekvensanalyser vid införande av nya regleringar. Ett gemensamt cirkulär från Statsrådsberedningen, tillkommet efter önskemål från , beskriver hur det skall gå till. Att det ändå bara sker i begränsad omfattning återspeglar de attityder mot företagandet som i alltför stor omfattning präglar svenska myndigheter. I skall alla lagförslag som kan påverka företagen gå igenom ett småföretagartest innan de presenteras för parlamentet. Det borde vara obligatoriskt även i . Med ett sådant test hade knappast reglerna för inbetalning av moms eller det ursprungliga förslaget om förlängd arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen passerat i sitt ursprungliga skick. Påståendet att skatter och arbetsrätt inte skulle utgöra något hinder för småföretagandet är lätt att motbevisa. En stor undersökning, The Unice Regulatory Report, genomfördes i 14 EU-länder. I undersökningen deltog 1 000 svenska företag, varav småföretag. De angav skatter och skatteadministration (), arbetsrättslig lagstiftning () och miljölagstiftning () som de mest hämmande regelområdena. Hur gick det då med delegationens uppmaning till myndigheter, statliga verk och departement att lämna in avregleringsförslag? Enligt uppgifter som inhämtats av , , har departementen, och inte lämnat in ett enda konkret förslag. Finans-, Arbetsmarknads- och Socialdepartementen hade inte alls hört av sig när tidsfristen gick ut . Bara fyra departement brydde sig om att svara. Bäst var och . lovade att minska sina regler . Även Arbetarskyddsstyrelsen skall slopa av reglerna. svar rör etableringsregler, skatteadministration, offentligt stöd och upphandling. Regeringen bör hos de olika departementen inskärpa nödvändigheten av att ta hänsyn till effekten på småföretagandet vid utformningen av olika regler. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av avreglering för småföretagen.
mot · GL02N257 · 1997-10-06 00:00:00 — I har staten på ett framgångsrikt sätt bidragit till en effektiv riskkapitalförsörjning genom statliga garantier för riskkapitallån, där staten efter vederbörlig granskning garanterar av lånet medan banken får stå risken för resten av lånet. Härigenom tvingas banken till en seriös riskanalys, men behöver inte stå hela risken. En sådan statlig riskgaranti kan administreras via . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riskkapitalgarantier.
mot · GL02N258 · 1997-10-06 00:00:00 — Att demontera ett kärnkraftverks inre radioaktiva kärna anses för svårhanterligt inom överblickbar tid. Först kan man under stora försiktighetsåtgärder ta itu med själva reaktortanken, som då är radioaktiv. De svenska kärnkraftverken ligger vid havet för att få god tillgång till kylvatten. De är byggda enligt de aktuella säkerhetskrav och risker som gällde för de lokala förhållanden som rådde vid planeringen. känner man bättre till hotbilderna som har samband med växthuseffekten och som kan påverka kärnkraftverken. Havsytans nivå kommer att höjas En del teorier talar om en snabb höjning, där man bl.a. diskuterar växthuseffektens påverkan på polaris och glaciärer. Andra teorier förutsäger en långsammare höjning av den, som omkring skulle ge resultatet cirka en meter höjning jämfört med dagens nivå. Det betyder att alla kärnkraftverken riskerar en långsam vatteninträngning i byggnaderna och också att grundförhållandena kan försvagas och ändra sig och resultera i mark- och nivåförändringar. Har man analyserat riskerna och kontrollerat även avställda kärnkraftverks säkerhet om havsytan höjs, så att man har en överblick över de säkerhetsåtgärder som finns eller saknas? Det är åtgärder som man måste ha en beredskap för. Det betyder alltså att kostnaderna för ett avvecklat kärnkraftverk kan bli betydligt högre om man måste vidtaga åtgärder innan de femtio åren har gått. Det talas ofta om att kärnkraftverken saknar försäkringar som täcker en olycka fullständigt. De kostnaderna drabbar till största delen samhället. Vem är egentligen ansvarig för incidenter och olyckor vid avstängda kärnkraftverk? Vem betalar för olyckor ? Redan nu ifrågasätts om kärnavfallsfondens medel räcker för att betala en planerad nedmontering. Hur påverkar detta ersättningssumman från staten till bolagen? Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fullständig klarhet skall råda över ansvarsförhållandena för ett avstängt kärnkraftverk.
mot · GL02N263 · 1997-10-06 00:00:00 — lider av en oacceptabelt hög arbetslöshet. De små och medelstora företagen har en viktig roll för att få ned arbetslösheten. Dessa företag lider i sin tur av ett företagsklimat som är tyngt av regleringar och krångel. En förutsättning för att lyckas att få ned arbetslösheten är därför att dramatiskt minska antalet regler och i övrigt uppnå förenklingar av de kvarvarande reglerna. Regeringen har bl.a. i syfte att undersöka möjligheterna att uppnå avreglering och regelförenkling tillsatt den s.k. Småföretagsdelegationen. Delegationens arbete följer på andra liknande arbeten som upprepats utan något påtagligt resultat . I stället för minskat antal regler ökar antalet kontinuerligt år . Enligt beräkningar från ökar antalet regler med . Av avgörande betydelse för att en effektiv avreglering skall kunna komma till stånd är att det politiska stödet för arbetet är brett och delas av samtliga fackdepartement. Varje reglering har vid sin tillblivelse motiverats av ett mer eller mindre starkt behov. Detta behov måste omprövas vid en avreglering. Utan en tillräcklig övertygelse hos det ansvariga departementet eller myndigheten hamnar förespråkaren för avreglering i en närmast omöjlig situation och tvingas motbevisa den aktuella regelns berättigande. Frågan som skall ställas är inte om regeln kan slopas utan om det finns tillräckligt starka skäl för att behålla densamma. Med andra ord bör bevisbördan ligga hos den part som förespråkar ett bevarande. Oavsett hur lyckosam nuvarande delegation blir i sitt arbete med avreglering och regelreformering kommer problemet med överreglering och byråkratisering att återkomma om inte grunderna för reglernas tillkomst ändras. Därför är det nödvändigt att införa ett permanent system som på bättre sätt än tar hänsyn till de mindre företagens förutsättningar. Varje ny regel eller regelförändring som berör företagen bör genomgå en problem- och konsekvensanalys som beskriver vilken påverkan regeln har och vilka samlade kostnader regeln medför för företagen. Tillräckliga resurser bör anslås för att ge en möjlighet att följa upp analyserna och ge förslag på förändringar för att minska den negativa påverkan när så är påkallat. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om problem- och konsekvensanalyser vid reglering som berör de mindre företagen.
mot · GL02N267 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi har föresatt oss att bygga det ekologiskt hållbara . Det är ett ambitiöst och nödvändigt mål. Transportsektorn står för en mycket stor del av miljöbelastningen, då främst genom biltrafiken. vet vi att bilen är mycket viktig för många av oss. Den ger oss möjlighet att bo och arbeta där vi vill, att ha ett rikt socialt liv, att komma ut i naturen. Den ger oss en frihet att förflytta oss som bara var förbehållen de välbeställda . Speciellt viktig är bilen för de som bor i glesbygd med långa avstånd, där kollektivtrafik i större utsträckning aldrig blir ett realistiskt alternativ. En del av lösningen på biltrafikens problem är att använda alternativa bränslen. Helst sådana som vi kan utvinna själva. Ett mycket realistiskt alternativ i detta sammanhang är etanol. Många bussar i lokaltrafik drivs framgångsrikt med etanol . Även ett antal personbilar i landet drivs med etanol. Noggrannare studier har dock visat att just dessa inte var så miljövänliga som man först trodde. Det torde dock vara ett problem som går att lösa . Det är dock inte nödvändigt att köra bilen på ren etanol. Alla bilar går att köra med bensin som har en inblandning av etanol . Bara detta faktum borde kunna skapa en marknad för etanol som motorbränsle. Etanolen kan tillverkas av skogsavfall, energiskog eller andra åkergrödor. Etanoltillverkning torde vara ett område där de nya jobben i energiomställningens spår kommer att skapas. Det är också troligt att det i ett inledningsskede krävs statliga insatser i någon form för att tillverkningen skall komma igång. Då blir det av största vikt att dessa jobb skapas där de bäst behövs och det är i inland. Där finns också råvaran, skogen i tillräckliga mängder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etanoltillverkning.
mot · GL02N268 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:N268av m.fl. (s) Lnderna runt stersjn r vra nya och viktiga turistlnder! har utvecklingen kat i snabb takt:- antalet resenrer mellan och har kat dramatiskt,- antalet gstntter frn , , och har kat under ett r,- bokades flest stugveckor frn hr i ,- ett allt strre intresse fr /har visat sig i den kning avfrfrgningar som skett med brev, fax och telefonsamtal. Ett problem isammanhanget r att frfrgningarna sker p den informationsskandeseget sprk.Listan ver den positiva utvecklingen kan gras lngre.Det finns en del etablerat samarbete vad gller marknadsfringen. Sam-arbetsorgan som och Turistrd r de betydelse-fullaste i dagslget. Fr sydstra del finns dock behov avytterligare resurser fr att mta en marknad som fortfarande, och inomverskdlig tid, vxer.Ett samarbete pgr mellan , och fr attgemensamt frska lsa frgorna.stersjinstitutet, en nationell resurs, finns sedan flera r tillbaka i Karls-krona och har vl etablerade kontaktnt runt stersjn. bra kontakter inom EU genom det kontor, Interreg. II C,som redan under hsten frlggs till institutet. Det r drfr naturligt attknyta en resurs fr besksnringen/turismen till stersjinstitutet.- Denna resurs br huvudsakligen : se och utveckla turismen i det regionalaperspektivet,- vara en hjlp fr turistiska fretag frn stersjlnderna att etablera sig pnya marknader,- hjlpa till med gngbara affrsider i det nya landet,- utforma en strategisk plan fr turismen i sdra stersjomrdet.Enligt bde regeringsfrklaringen och budgetpropositionen skallytterligare intensifieringar gras i stersjomrdet. Att satsa p ennationell turistresurs knuten till stersjinstitutet ligger drfr helt i linjemed detta.Den utveckling som fr nrvarande sker inom dessa lnder kommermycket snabbt att generera en nnu starkare turiststrm. P sikt kommerdenna kning att resultera i ett kat antal arbetstillfllen inom turistsektorn. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstllsatt som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts betrffande att satsa p en nationell turistresurs vidstersjinstitutet.
mot · GL02N272 · 1997-10-06 00:00:00 — har i en omfattande energipolitisk motion redovisat partiets hållningar i dessa frågor. Till detta vill jag lägga ytterligare några förslag. Vid fastighetstaxering är det så att värdet på en fastighet höjs om man vidtagit energibesparande åtgärder. På detta sätt får den fastighetsägare som arbetar utifrån samhällets allmänna strävan att spara energi en extra kostnad. Detta kan inte vara rimligt. Om man miljöanpassar sin fastighet och gör den mer energisnål skall man istället premieras för denna insats. Regeringen bör arbeta fram förslag i denna riktning. På energisparsidan har inte frågan om tilläggsisolering beaktats i någon högre grad. Förutom inrättandet av energirådgivning lyser åtgärderna med sin frånvaro. Istället har fokus varit på konvertering från elvärme till andra uppvärmningsformer. Detta i sig behöver inte leda till en minskad energiåtgång men om man tilläggsisolerar får man en stark effekt vad gäller energibesparing. Regeringen bör i det fortsatta arbetet med energiprogrammet pröva frågan om stimulansåtgärd för tilläggsisolering på motsvarande sätt som gäller för konvertering från elvärme till annan uppvärmning. Det nya bidraget för installation av biobränsleeldad källa i villahushåll är villkorat med att denna måste vara miljögodkänd och eldas mot ackumulatortank. För att säkerställa en god styrning mot bästa möjliga teknik och teknikutveckling bör det rådande förslaget modifieras på ett sådant sätt att bidragets storlek varierar med garanterade utsläppsparametrar. Fullt bidrag skall endast utgå till de lösningar som har lägst utsläpp av exempelvis stoft, koloxid och tjärämnen, därefter minskar bidragets storlek. Detta system används med framgång i . Industriellt mottryck kommer att bli än mer betydelsefullt för energibalansen när utfasningen av kärnkraft påbörjas. Skattelagstiftningen måste utformas så att det blir fördelaktigare att öka produktionen av el på detta sätt. Det kan vara möjligt att via bonussystem eller andra skatteåtgärder stimulera denna utveckling ytterligare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastighetstaxeringen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att pröva frågan om stimulansåtgärd för tilläggsisolering, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om modifiering av dagens bidrag till installation av biobränslekälla, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulanser för industriellt mottryck.1 1 Yrkandena 1 och 4 hänvisade till SkU.