mot · GL02U220 · 1997-10-06 00:00:00 — har haft ett så kallat med ansvar för kontakten mellan UD och nationella samt internationella enskilda biståndsorganisationer. Sekretariatet har varit mycket uppskattat och utnyttjats flitigt av de enskilda organisationerna för diskussioner, remissvar, synpunkter och frågor. Det nätverk som byggts upp har delvis förstörts i och med att regeringen fattat beslut om att lägga ner verksamheten. I ett frågesvar i om orsaken till nedläggningen svarar att regeringens ambition är att stärka kontakterna med enskilda organisationer och skapa en ändamålsenlig organisatorisk form därför. Den socialdemokratiska formen för ett sådant utvecklat samarbete är tydligen nedläggning. Vi kristdemokrater finner det önskvärt att samarbetet mellan UD och enskilda organisationer åter får en fast form så fort som möjligt. Vi anser att det bäst och snabbast löses genom att återupprätta inklusive NGO-ambassadör. 12 Uppföljning och utvärdering har påpekat det beklagliga i att det oberoende sekretariatet för analys och utvärdering av det svenska utvecklingsbiståndet (SAU) som instiftades under fyrpartiregeringen lagts ner. Detta har fått till följd att Sida återigen utvärderar denna del av sin egen verksamhet. Detta trots att som reviderar Sidas förvaltning riktat anmärkningar på Sidas årsredovisning. Bland annat har RRV pekat på brister avseende kopplingen mellan mål och resultat, redovisningen av prestationer och kostnader, samt kvalitetssäkring av underlaget för redovisningen. RRV:s anmärkningar pekar på svårigheten med och det orimliga i att en myndighet på ett objektivt sätt ska utvärdera innehållet och utförandet av sin egen verksamhet. I en verksamhet som biståndet representerar är det av särskilt stor betydelse att medborgarnas tilltro till ansvariga myndigheter är hundraprocentig. Om minsta tveksamhet uppstår som gör att trovärdigheten minskar kan detta resultera i en sviktande biståndsvilja, som kan leda till ytterligare minskningar av biståndsanslagen. 1991 utgav den dåvarande regeringen en årsredovisning över det svenska internationella utvecklingssamarbetet kallad Svenskt bistånd. På ett lättförståeligt sätt beskrevs det svenska biståndets innehåll med bland annat heltäckande statistiska uppgifter, samt en genomgång av mottagarländernas efterlevnad av de kriterier åsatt samarbetet. Bland annat redovisades ländernas följsamhet av respekten för mänskliga fri- och rättigheter och demokratins spelregler. Denna form för redovisningen, som rönte stort intresse, har från och med upphört. Det tycks som om regeringen hyser en brist på tilltro när det gäller dels att utvärdera innehållet och formen av biståndssamarbetet, dels redovisa biståndets utveckling. Vi kristdemokrater beklagar detta. Vi anser i stället att biståndet skulle tjäna på en större öppenhet. Detta skapar förtroende och respekt även för de svårigheter som biståndsarbete oundvikligen ställs inför. Vi föreslår därför att regeringen fattar beslut om att återuppta utgivningen av Svenskt bistånd. Biståndsviljan hos det svenska folket har legat på en hög nivå . 1991 ansåg av de tillfrågade att biståndet borde vara på samma nivå eller öka. 1994 låg nivån på . I takt med att biståndsvolymen minskat har också biståndsviljan avtagit. 1997 tyckte av svenskarna att biståndet låg på rätt nivå eller borde ökas. Den relativt kraftiga nedgången i opinionen kan säkerligen till betydande del förklaras av den ekonomiska lågkonjunkturen och den höga arbetslösheten. Kritiken mot biståndet och ifrågasättandet av dess effektivitet kan också vara en bidragande orsak. Det är därför viktigt att sprida kunskap om att bistånd har och kan förändra livsvillkoren till det bättre i fattiga länder. Otvetydigt är det så att biståndet bidragit till att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt, sänkt barnadödligheten, ökat tillgängligheten av friskt vatten, ökat genomsnittslivslängden samt möjliggjort utbildning för miljontals barn bara för att ta några exempel. I tabellerna 1 och 2 redovisar sitt kostnadsförslag till anslag samt till utgiftsområde 7 som helhet. Anslagen för biståndsförvaltning, samarbetet med samt kostnaderna för garantier överensstämmer med regeringens förslag. Beträffande anslaget för biståndsverksamheten är ram högre än regeringens. Totalt för utgiftsområde 7 FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1998 årsbidrag UNDCP, WHO/PSA Kommentar till tabell 3 I inledningen av regeringens biståndsproposition anges barn i fattiga länder som en av de mest prioriterade målgrupperna. Med beaktande av detta är det anmärkningsvärt att regeringen i anslaget till FN:s olika organ föreslår en sänkning för . För övrigt ett FN organ som brukar framhållas som ett gott exempel på effektivitet och goda resultat. Jämfört med budgeten 1994 innebär regeringens förslag att bidraget till minskat med en tredjedel . Detta rimmar illa med den målsättning regeringen anger i propositionen. Förutom den föreslagna höjningen av budget prioriterar de mest fattigdomsinriktade FN-organen i sitt förslag till bidrag till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet. Kommentar till tabell 4 Bidragen till och de regionala utvecklingsbankerna är fastställda genom förhandlingar och därför föreslås inga förändringar. Övrigt multilateralt samarbete 1998 Utsatta barn i fattiga kommentar till tabell 5 vill med sitt förslag ovan markera att samtliga dessa verksamheter som ryms bakom angivna budgetposter är av stor vikt. Vi hälsar med tillfredsställelse regeringens förslag till de nya budgetposterna, framför allt posterna utsatta barn i fattiga länder och jämställdhetsinsatser. Vi förutsätter att dessa finansiella resurser kommer att öka flexibiliteten och möjliggöra insatser av omedelbar karaktär vilket blir till gagn för barn och kvinnor. Med hänvisning till vad som sagts tidigare i motionen om vikten av att uppföljningen av miljökonferensen mynnar ut i trovärdiga och substantiellt kraftfulla miljöinsatser, både multilateralt och bilateralt, föreslår vi ett högre belopp för bilaterala miljöinsatser än vad regeringen gör. Kommentar till tabell 6 ser positivt på att stödet till länderna på från och med nästa budgetår ryms under en egen delpost, . Återuppbyggnadsarbetet i denna del av världen där levnadsstandarden sjunkit till u-landsnivå måste prioriteras. Förhoppningsvis kan de internationella utvecklingsinsatserna underlätta fredssträvanden och stabilisera demokratiutvecklingen i området. föreslår mot denna bakgrund en kraftfull svensk biståndsinsats och vill understryka vikten av att inkluderas i detta biståndssamarbete. En annan viktig post som glädjande nog ges viss prioritet är krediter för utveckling. Vi stöder regeringens förslag att målsättningen med dessa medel måste vara att skapa ett flexibelt och för olika förhållanden anpassat instrument med olika former av krediter och villkor. I enlighet med vad som uttryckts tidigare i motionen om kristdemokratiska prioriteringar föreslår vi höjningar av anslagen till enskilda organisationer, humanitärt bistånd och ekonomiska reformer. Beträffande särskilda utvecklingsprogram (se tabell 7) vill vi även här betona betydelsen av rejäla insatser på miljöområdet liksom posterna näringslivsutveckling och demokrati och MR-bistånd (bistånd för utveckling av de mänskliga rättigheterna). När det gäller posten fältpersonal och multilaterala experter föreslår vi en höjning med hänvisning till de positiva konsekvenser det för med sig att fler svenskar deltar i biståndsarbete och genom information kan skapa förståelse för det svenska biståndet och höja biståndsviljan. Förslag till anslagsvolym till programländerna (se tabell 8) följer principen att de fattigaste länderna, med en effektiv mottagarkapacitet och klart uttalade och fastställda strategier för utvecklingssamarbetet, prioriteras. välkomnar regeringens beslut att hörsamma vårt krav på att återigen öppna ambassaden i . Detta kommer att få stor betydelse för biståndsarbetet i denna del av , inte minst för de enskilda organisationernas arbete i , och . Som har betonats ogillar att flerårsavtal upprättas. Risken är stor att kapital binds utan att avtalen villkoras till prestationer och resultat. Vi tror att det är en farlig väg att kravlöst binda upp fleråriga beloppsramar. Detta kan leda till passivitet hos mottagarländerna som inverkar menligt på ländernas utveckling. För att underlätta överblicken och bedömningen av biståndsanslagens relevans bör regeringen i kommande budgetpropositioner ange reservationernas storlek för de olika budgetposterna, såväl vad gäller det multilaterala biståndet som det bilaterala. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en plan för återgång till enprocentsnivån i biståndet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av reservationsanslagen vad gäller det multilaterala respektive det bilaterala utvecklingssamarbetet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reservationsanslaget till , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etikcertifiering, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöfrågor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om demokrati och mänskliga rättigheter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om näringslivsstöd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krediter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skuldlättnadsfrågor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om NGO-ambassadör, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning och utvärdering, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enskilda organisationers arbete, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöinsatser och konfliktförebyggande åtgärder, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skapandet av ett oberoende sekretariat med uppgift att granska och utvärdera det svenska biståndet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd kanaliserat via svenska politiska partier, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om valinstitutet , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om UD:s projektexportsekretariat, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopandet av femåriga samarbetsavtal, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information om uppkomna reservationer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att återuppta utgivningen av årsredovisningen kallad Svenskt bistånd, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 7: Anslag A Internationellt utvecklingssamarbete Totalt anslag utgiftsområde 7