mot · GL02T544 · 1997-10-06 00:00:00 — Utbyggnad av järnvägstrafiken i norra Länge efterfrågade förbättrade järnvägsförbindelser och järnvägstrafik har införts i södra halvan av . Det är mycket angeläget att dessa fullföljs och ytterligare förbättras. I den norra halvan av landet har dessvärre statens engagemang varit betydligt svagare. Särskilt anmärkningsvärt är det att det fortfarande saknas järnväg längs den relativt tättbefolkade kustregionen norr om . Huvuddelen av industri, näringsliv och befolkning är av naturliga skäl koncentrerad till kustregionen, men av tidigare försvarspolitiska skäl har den norra stambanan byggts en bra bit in i landet. Denna bana har stor betydelse för godstransporterna nu och , men har begränsad kapacitet genom att vara enkelspårig och bitvis krokig och backig. Detta innebär att järnvägsförbindelser ofta helt saknas, eller är erbarmligt dåliga, där människorna och företag i huvudsak finns. Det leder i sin tur till betydande nackdelar för näringsliv och arbetsmarknad på grund av ogynnsam prisbildning, kvalitet och tidsutdräkt för både gods- och persontransporter. I utbyggnadsplaner finns den s.k. med. I budgetpropositionen framgår också att banan avses byggas, och viss projektering lär nu pågå. är en ny järnvägslinje från till och . Till projektet hör också en förbättring av Ostkustbanan från till och vidare upp till och . Tanken är också att i en senare etapp bygga vidare norrut från till , och den s.k. Norrbotniabanan. I en tredje etapp förlängs banan till och på finska sidan. är enkelspårig och förutsätter att den nuvarande norra stambanan finns kvar för främst godstrafiken. De två banorna fungerar tillsammans som ett dubbelspår. Med en fullt utbyggd Botniabana till skulle restiden med X2000-tåg mellan och bli att jämföra med att samma resa med buss tar och med bil . Resan vidare från till skulle på motsvarande sätt ta ungefär , vilket är mindre än halva restiden mot . Mellan residensstaden och den betydande industristaden skulle restiden bli enbart tar det den dubbla tiden med bil. Ungefär samma förhållande skulle det bli mellan och , eller mellan och . Det här betyder att Norrlandsstäderna knyts ihop till en gemensam och mer slagkraftig företags- och arbetsmarknad. Det betyder naturligtvis också att förbindelserna med de södra landsdelarna blir betydligt bättre. Godstrafiken får med en Botniabana säkra, billiga och snabba transporter. Enligt SJ:s egna utredningar kommer godsvolymerna per järnväg i den här delen av att kunna fördubblas. Lastbilar och sjöfart möter ökad konkurrens och priserna pressas ner till glädje och nytta för företagen, och i slutändan oss andra i form av fler jobb och lägre priser. Naturligtvis leder det också till mindre trängsel på vägarna ca 400 långtradare färre per vardagsdygn beräknar SJ och det betyder mindre slitage på vägar, mindre av miljöfarliga utsläpp och minskade behov av kostsamma vägutbyggnader. ger godstrafiken en rad förbättringar: kortare körtider, halverade transportkostnader och inte minst en helt ny marknad av transporttjänster för bl.a. kombitrafik. innebär också att inland förstärks. Dels förutsätter att trafiken på Norra stambanan utvecklas tillsammans med bildar den ett dubbelspår som möjliggör de ovan uppräknade stora fördelarna för godstrafiken. Dels är näringarna i inlandet i regel intimt förknippade med en levande och stark kustregion det gäller allt från industri till turistnäring. Möjligheterna till nyetableringar och inlandssatsningar ökar också. framstår som ett av de viktigaste regionalpolitiska projekten i modern tid. Flera analyser har gjorts om samhällsekonomiska lönsamhet som enligt vår mening visar att projektet tillhör de allra mest lönsamma större trafikprojekten som är aktuella. Detta förhindrar inte att det finns analyser som givit sämre resultat men där har lägre värde åsatts resande norrlänningar än sörlänningar, och där har viktiga samhällsvinster som t.ex. skapande av större gemensamma arbetsmarknader negligerats. Det kan inte uteslutas att sådana analyser i själva verket bottnar i föråldrade fördomar om som ett olönsamt och nära nog obefolkat bakland. Särskilt uppseendeväckande är den statliga enmansutredning om som kom , där bedömningsgrunderna och beräkningssätten ändrats på ett så ofördelaktigt sätt att utbyggnaden framstår som enbart marginellt lönsam. Men räknat på samma sätt som tidigare redan utförda eller påbörjade utbyggnader i visar det på en betydligt större lönsamhet. Lönsamheten är i själva verket högre än för de flesta av de redan utförda eller påbörjade utbyggnaderna söderut. Lönsamheten är så hög att den klart överstiger även de flesta genomförda eller påbörjade större vägutbyggnaderna. Det är nu viktigt att medel tillskjuts så att kan börja byggas . Ytterligare fördröjningar kan inte accepteras. bör också göra klart för regeringen att intentionerna också ska vara att fortsätta utbyggnaden norrut till och . Det kan inte godtas att fördomar tillåts fortsätta hindra halva från att utvecklas på ett med resten av landet jämbördigt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten att ofördröjligen se till att byggs, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att förlänga norrut till och .