ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02A414 · 1997-10-06 00:00:00 — Motionen förordar en samordning av statliga myndigheters uppgifter på sjön. Det gäller , , Tullen, Sjöpolisen och Marinen. En sådan samordning bör prövas för hela landet med ett maritimt centrum i för och i första hand. Den nuvarande gemensamma sjöbevaknings- och ledningscentralen i som bemannas av Marinen och har efter ett tiotal år skapat en bra plattform för maritim samverkan i och . Samarbete med den finska sjöbevakningens stab i har också utvecklats. En skriftlig överenskommelse har träffats om bl.a. informationsutbyte mellan staberna. Samverkan och övningar genomförs även med den finska miljöräddningstjänsten. Genom detta samarbete skapas goda förutsättningar för att klara ledningsfunktionen för sjöräddning inom detta havsområde. För att uppnå en helhet i ledningsstrukturen och informations- och teknikutnyttjandet har isbrytarledningen en given plats i ett maritimt centrum. Även en samordnad lotspassning (beställning) skapar rationaliseringsvinster. Till ett maritimt centrum hör naturligtvis också en räddningshelikopter. En resurs som i olika utredningar visat sig saknas utmed . Med ett maritimt centrum uppnås inom civil och militär verksamhet följande fördelar: Utnyttjande av befintlig teknik Ökad information om aktuellt sjöläge Ledningsstrukturen för sjöräddningstjänsten förbättras Ökad tillgänglighet för yrkessjöfart och fritidsbåtar EU-kraven på ökad övervakning och kontroll till sjöss kan bättre tillgodoses Samverkande myndigheter och allmänhet får en central med all maritim information Detta kräver att regionledning blir kvar och att en räddningshelikopter och isbrytare placeras i . har drabbats hårt av statens strukturrationaliseringar . Sedan beslutet om att KA 5 skall läggas ner har statliga arbetstillfällen i stor omfattning försvunnit från kommunen. De senaste i raden av förslag är att regionkontor och länsskattemyndigheten skall flytta till andra orter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ett maritimt centrum i ,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av stöd för att hejda den negativa utvecklingen när statliga myndigheter omorganiseras, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av ersättningsjobb, vilket bör få högsta prioritet i kommande prövning av lokalisering av ny statlig verksamhet. 1Yrkande 1 hänvisat till FöU.
mot · GL02A421 · 1997-10-06 00:00:00 — har fattat beslut om att nuvarande och , norra och södra och den 1/1 -98 skall övergå till ett nytt län, . Avsikten med förändringen är att förenkla för en samordnad planering i och att rationalisera bland de nuvarande statliga institutionerna: , , arbetsförmedlingen, , skattemyndigheten, rättsväsendet m.fl. i syfte att frigöra resurser för andra angelägna samhällsuppgifter. De nya länsgränserna har lagts fast och en principfördelning till lokaliseringen av de statliga institutionerna har godkänts, med inriktning på en decentraliserad organisation. Det är självklart ett stort intresse för varje regiondel att få en tilldelning av statliga institutioner för att kunna behålla och skapa arbetstillfällen och tillväxt för sina invånare. I detta avseende är det ett problem för landsortslänen att väger så tungt. utgör en attraktionskraft som nav för både näringsliv och statliga institutioner. Många institutioner hävdar , otidsenligt men traditionellt, att måste betraktas som ett givet nätverksmässigt centrum för statliga institutioner. Denna göteborgisering förstärks av en mycket dominant socialdemokratisk ledning i regionhuvudstaden som också förefaller tänka i gamla samhällsstrukturer. Med dagens och morgondagens informationsteknik och allt snabbare fysiska kommunikationsmedel finns det alla förutsättningar för statliga institutioner att arbeta effektivt med en lokalisering även i andra delar av regionen. Ett mycket tungt motiv för reell statlig utlokalisering i det nya länet är att storstadsregionen alltid har en tung och ständig dragningskraft på all lokalisering. Därför bör den möjlighet som ges att balansera detta och skapa ett mera homogent nytt län med avseende på arbetsmarknad och livskraft tillvaratas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en decentraliserad förvaltning inom .
mot · GL02A423 · 1997-10-06 00:00:00 — Efter inträde i Europeiska unionen har vi också varit delaktiga i arbetet med . De erfarenheter som dragits av detta deltagande ger anledning till att söka en förändring inför kommande beslut vad avser strukturfondernas framtid och del i detta arbete. Motivet för strukturfondernas tillkomst var att utjämna skillnaderna i levnadsstandard mellan EU:s olika länder. Detta innebar och innebär att de avgifter länderna betalar in omfördelas från rikare länder till fattigare. Detta är gott och väl. Icke desto mindre får även de rika länderna del av strukturfonderna. Detta innebär att det blir en omfattande byråkratisk rundgång av pengar som först betalas till EU för att sedan komma tillbaka i form av bidrag från . Vid en förväntad utvidgning av EU måste därför också strukturfondernas mål och medel ses över. Målet med strukturfonderna låter sig inte uppfyllas med tanke på nuvarande utformning och med den skillnad i levnadsstandard som är mellan de rika länderna och de länder som väntar på inträde i EU. Vi ifrågasätter om effektiviteten i medelsanvändningen blir högre om den tar omvägen över . Det finns all anledning att begränsa omfattningen av de olika målområdena inom EU och söka begränsa rundgången i ekonomin. Många företagare anser att hanteringen är onödigt kostsam, byråkratisk och tidsödande. Det finns därför anledning att se över och söka förenklingar i vår egen hantering på nationell nivå vad avser administrativa rutiner och de inblandade industriernas arbetssätt och beslutsordningar. Det mest effektiva sättet att begränsa denna rundgång förutom att ändra på antalet målområden och omfattningen av dessa är att verkar för en nedsättning av medlemsländernas avgift till EU. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av administrativa förenklingar vad gäller regionalstöd.
mot · GL02A425 · 1997-10-06 00:00:00 — företaget utfärdade omfattande varsel för anställda i har en febril verksamhet bedrivits av många olika aktörer för att peka på olika former av projekt och satsningar som skulle kunna återge staden framtidstro och optimism. läns landshövding har på uppdrag av regeringen arbetat fram ett åtgärdspaket som skulle kunna mildra effekterna av de aviserade neddragningarna. I rapporten har landshövdingen presenterat ett antal förslag till åtgärder för en offensiv satsning i och hela östgötaregionen. I programmet återfinns en rad förslag som tidigare initierats via motioner i och på andra sätt i den statliga förvaltningen. Sammantaget skulle en statlig satsning på de förslag som anges i rapporten kunna utgöra grunden för att skall kunna fungera som tillväxtmotor i såväl den östsvenska regionen som för . har vid åtskilliga tillfällen engagerat sig för statliga insatser i många olika regioner och städer runt om i . Detta i syfte att skapa förutsättningar för ny växtkraft när man på olika sätt drabbats av företagsnedläggningar och tappat många arbetstillfällen. Också fick med statliga insatser ett ordentligt stöd under textilkrisen då också flera andra branscher med verksamhet i kommunen hade problem. Statliga myndigheter lokaliserades då till kommunen. Det har dock gått åtskilliga år och är ånyo i en besvärlig arbetsmarknadssituation och behöver allt det stöd som är möjligt att uppbringa för att underbygga den växtkraft som ändå finns. Det handlar bl a om utbildningssatsningar, infrastruktur, transportcentrum m.m. borde för regeringen understryka viljan att göra en tillväxtorienterad satsning på i enlighet med den skisserade strategi som landshövdingen i presenterat. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samlad insats för utvecklingsåtgärder i .
mot · GL02A430 · 1997-10-06 00:00:00 — I samband med nedläggningen av F 15 har stora resurser lagts ned för att skapa nya arbetstillfällen i . Särskilda insatser görs inte bara av statsmakterna utan också från kommunens sida. Stor vikt läggs på nyföretagandet och många nya företag har också kommit till genom dessa satsningar. Det är brukligt att de kommuner som av olika anledningar kommer in i tillfälliga stödområden, också får använda sig av olika typer av tillfälliga åtgärder. Så bör t ex starta-eget-bidrag kunna ges till personer som inte är arbetslösa, utan säger upp sitt arbete. Detta leder ju oftast till att någon arbetslös erbjuds detta lediga arbetstillfälle. I har dock inte detta varit möjligt, vilket förefaller mycket märkligt när så mycket kraft nu satsas på att främja nyföretagandet. Bland de anställda i finns det många med bra affärsidéer men man vågar inte alltid ta steget fullt ut. En morot för dessa personer vore om de kunde erhålla starta-eget-bidrag . Intresset för företagande är på frammarsch och kan öka ytterligare om förutsättningarna för innovatörer och deras idéer blir mer gynnsamma. Till detta arbete bidrar också det nätverksbyggande mellan företagarna som pågår. Exempel är verkstadsföretagen som i större offerter går samman för att gemensamt klara av det som för det enskilda mindre företaget skulle vara en omöjlighet. Medvetna satsningar på kvalitet och nya branscher är andra exempel på framtidstro och utvecklingskraft som spirar i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av starta-eget-stöd i .
mot · GL02A432 · 1997-10-06 00:00:00 — Begränsningar i sysselsättningsbidraget infört i SFS 1997:208 förordning om ändring i förordningen 1990:642 om regionalpolitiskt företagsstöd. Sysselsättningsbidraget är ett regionalpolitiskt företagsstöd som är direkt kopplat till sysselsättningsökningar i företag, och har på så sätt fungerat mycket effektivt. Sysselsättningsbidraget har tveklöst påverkat företag att göra nyanställningar i ett tidigare skede än annars hade varit fallet, då risken av att "ta på sig en för stor kostym" har reducerats med hjälp av bidraget. I de regionalpolitiska stödområdena, och då särskilt i norra , är turismen en viktig näring för människors försörjning. Den sysselsättning som genereras av våra turistföretag är av stor betydelse, det gäller särskilt vinterturismen. Av naturliga skäl är de sysselsättningstillfällen som erbjuds i huvudsak säsongsanställningar. har totalt arbetade timmar i ett företag utgjort underlag för sysselsättningsstöd oavsett om det avser tillsvidareanställda eller säsongsanställda. I den rubricerade förordningsförändringen fastslås i § 59 punkt 2 att: "Bidrag lämnas endast vid anställning som gäller tills vidare". Ändringen trädde i kraft , mitt under pågående kvalifikationsår. Detta ändrar i ett slag förutsättningarna för de turistföretag i stödområdet som bedriver sin verksamhet på säsongsbasis. Vinterturism bedrivs av naturliga skäl . De effekter som regeländringen innebär är svåra att överblicka och någon analys är inte gjord. Enligt uppgift är regeländringen ett resultat av förhandlingar med kommissionen i . Det är uppenbart att förhandlare inte har insett/haft kännedom om de effekter begränsningen att endast godkänna tillsvidareanställning som underlag för sysselsättningsbidrag har för turistnäringen. Det som talar för det förhållandet är att Turistdelegationen inte varit informerad om förändringen vare sig i förhandlingsskedet eller när begränsningen sedan infördes i förordningen. bör uppdra till regeringen att omförhandla reglerna för sysselsättningsbidraget med kommissionen, så att inte turistnäringen som är så säsongsberoende drabbas särskilt negativt av de ändrade reglerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalpolitiskt företagsstöd.
mot · GL02A435 · 1997-10-06 00:00:00 — Livsmedelshandeln erhåller statliga bidrag av kostnaden för konvertering eller utbyte av frys- och kylanläggningar till godkända köldmedia. Detta åtagande från samhällets sida är nödvändigt eftersom flertalet mindre livsmedelsbutiker annars skulle tvingas slå igen. Av någon anledning gäller dock inte detta stöd för andra företag med köldmedia i sin verksamhet. är ett litet men betydelsefullt företag i , kommun. är ett familjeföretag med tre anställda.Verksamheten består av med lagringsvolym i . Större kunder är bl.a. , , och . Företaget hyr också ut en del av till två livsmedelsföretag som tillsammans sysselsätter cirka 10 personer. Från att ha haft en tuff period har företaget nu börjat ta igen tappade marknadsandelar. I detta skede står företaget inför kravet att konvertera om anläggningen till en kostnad av . En orimlig investeringskostnad för ett sådant litet företag och dessutom en investering som inte genererar några ökade intäkter. kommun ingår i så kallat tillfälligt stödområde vilket ger företag möjlighet till investeringsstöd på max . Även om skulle kunna få ett sådant stöd så blir ändå företagets kostnader orimligt höga. Risken för att företag liknande kommer att tvingas avveckla sin verksamhet är uppenbar om inte bidragsfrågan kan lösas på ett tillfredsställande sätt. En negativ hantering av företagen i branschen riskerar leda till att besluten om minskad freonanvändning kan komma att motverkas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vidga kretsen av företag som kan erhålla bidrag för byte av kyl- och frysanläggningar.
mot · GL02A437 · 1997-10-06 00:00:00 — Utvecklingen inom jordbruket och livsmedelsindustrin spelar en avgörande roll för hur vi kommer att lyckas skapa ett med ekologisk hållbar tillväxt, ökad sysselsättning, regional balans och utvecklad landsbygd. Statsministern slog fast i regeringsförklaringen att jordbruket är viktigt för att nå det hållbara samhället, att jordbruket behövs i hela landet för att hålla en öppen och levande landsbygd. Vi anser också att det behövs jordbruk med djur. Mjölkproduktionen skapar inte enbart arbete på den egna gården utan varje miljon liter mjölk som produceras ger sysselsättning åt ca 17 personer. Mjölkproduktionen skapar också köttproduktion i olika former, endera som integrerad produktion på egna gården eller genom försäljning av livkalvar till renodlade köttproducenter. Tack vare mjölkkornas och köttdjurens höga foderkonsumtion hålls landskapet öppet och den biologiska mångfalden främjas. Köttproduktionen har med rätt förutsättningar chans till lönsamhet och dessa utgör en växande skara betesdjur i . Det finns ett flertal olika produktionsgrenar inom jordbruket som skapar arbetstillfällen och därmed öppna landskap, produktionsgrenar som är bra ur miljösynpunkt och som främjar landsbygden. Dessa produktionsgrenar inom jordbruket måste få möjlighet att utvecklas och inte avvecklas som är fallet . jordbrukspolitiska beslut bestämdes att Norrlandsjordbruken dit räknas skulle kompenseras för sjunkande produktpriser och svårare odlingsbetingelser, så att lönsamheten inte skulle försämras. I och med EU-inträdet förändrades dock förutsättningarna för jordbruket i . Länet tillhör fortfarande Norrlandsjordbruken, med så kan dock inte stödområde 4 kompenseras på samma sätt som stödområde 13. och några kommuner i östra och västra tillhör stödområde 2 A och 3. Dessa ingår i EU definition av så kallade bergsjordbruk (inre stödområde) och får högre stöd. Den stora del av som tidigare tillhört stödområde 4, hamnar nu utanför det egentliga stödområdet, kallat EU:s inre stödområde, detta har inneburit väsentliga lönsamhetsförsämringar och nedläggning av ett antal djurgårdar. Risken är att växer igen och att landsbygden avfolkas, att livsmedelsindustrin flyttar. Vi har redan fått uppleva ett sådant exempel, det är som lagt ner slakteriet i . Ett argument för nedläggningen var att djurunderlaget minskade för mycket i , detta skulle vara en av anledningarna till att ca 450 arbetstillfällen gått förlorade i länet. Vi är lika bekymrade över att samma argument kan komma att användas för att lägga ner mejeriet i och ysteriet i vid minskade inleveranser av mjölk. Det finns möjlighet att lösa problemet. Det viktigaste menar vi är att en översyn görs av stödområdesindelningen, med inriktning från förslag 1989. I det förslaget tas hänsyn till de olika odlingsbetingelserna och avkastningen per ha inom olika stödområden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av stödområdesgränserna i .
mot · GL02A440 · 1997-10-06 00:00:00 — har vid ett flertal tillfällen ställt sig bakom att målen för regionalpolitiken skall vara uthållig tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. En mycket viktig uppgift för regering och myndigheter är därför att se till att de regionalpolitiska aspekterna beaktas inom olika utgiftsområden. När olika statliga myndigheter och andra organ som staten har inflytande över fattar beslut om förändring, för att göra besparingar, effektivisera eller t o m lägga ned, sker inget samråd med andra berörda myndigheter. Förändringen diskuteras inte ur regionalpolitiskt perspektiv. Varje beslut isolerat kan framstå som ett bra beslut. Men gör man en analys av konsekvenserna av beslutet finner man kanske att det är förödande för andra verksamhetsområden. Det innebär ofta att en besparing hos en myndighet leder till ökade utgifter hos en eller flera myndigheter, utgifter som kan bli betydligt större än den avsedda besparingen. revisorer skriver i sitt förslag till , 1996/97:RR7 angående ekonomiska konsekvensanalyser: Beslut om förändring eller omprövning av statligt finansierad verksamhet skall självfallet baseras på relevant och korrekt information. Ekonomiska konsekvensanalyser kan bidra till att förbättra och systematisera den tillgängliga informationen inför beslut. Förekomsten av ekonomiska konsekvensanalyser underlättar uppföljning och utvärdering och möjliggör även ökad insyn i offentligt beslutsfattande. revisorer hänvisar bland annat till granskning av nedläggning av häktet i . Ett annat exempel som förekommit i debatten är neddragningar av verksamheter i skärgården som försvårar möjligheterna att bibehålla en Levande Skärgård. Lokal utveckling kräver långsiktighet och stabilitet än ett budgetår för att skapa trygghet i människors vardag. Det uppstår behov av prioriteringar som är svåra att göra för enskilda verk och myndigheter. Det krävs samverkan och ett gemensamt synsätt mellan berörda myndigheter. I direktiven till statliga myndigheter och verk bör skrivas in att en granskning ur regionalpolitiskt perspektiv skall göras av berörda myndigheter innan beslut fattas ett obligatoriskt samråd där konsekvenser av olika förslag och alternativa lösningar diskuteras. Sammanvägningen kan ligga på regional eller nationell nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om direktiv till statliga myndigheter och verk om samrådsskyldighet med andra berörda myndigheter innan beslut fattas.
mot · GL02A441 · 1997-10-06 00:00:00 — Genom medlemskapet i Europeiska unionen har fått tillgång till strukturfonderna, som utgör en tredjedel av EU:s budget. Fram får ta i anspråk . Strukturfonderna finansierar olika så kallade mål. En stor del av anslagen går till regional utveckling. har i samarbete med kommissionen arbetat fram program för respektive målområde. har halva tiden gått av den innevarande budgetperioden. Kritiken mot det sätt har hanterat strukturfonderna är tämligen omfattande från kommuner och landsting till . Hela hanteringen har karaktäriserats av ett mycket centralistiskt tillvägagångssätt. Staten har i princip gjort upp programmen utan medverkan av de aktörer som programmen omfattar, dvs kommuner och landsting. Även genomförandet sköts till stor del av statliga företrädare. Därtill kommer att programmen präglas av tung administration. Enorma krav på uppgifter ställs i samband med ansökan samt i uppföljningen av projekten. Det gör att många anser att det inte lönar sig att få del av strukturfonderna. Det visar sig nu också att en ringa del av pengarna har betalats ut med tanke på att halva budgetperioden är till ända. Regeringen klagar på att inte får tillräckligt mycket tillbaka av den medlemsavgift vi erlagt. Risken är att vi får ännu mindre i nästa budgetomgång, eftersom vi med all sannolikhet inte kommer att kunna utnyttja de pengar som vi förhandlat oss till. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av snara åtgärder för att kommuner och landsting utan alltför mycket krångel kan ta del av .
mot · GL02A442 · 1997-10-06 00:00:00 — Sysselsättningsbidrag lämnas till företag, myndigheter, ideella organisationer eller intresseorganisationer som bedriver stödberättigad verksamhet enligt förordningen om regionalpolitiskt företagsstöd. Enligt tidigare förordning lämnas bidrag om sysselsättningen ökar till följd av anställningen. Den nya förordningen 1997:208 har följande tillägg: Bidrag gäller endast vid anställning som gäller tillsvidare. Förändringen innebär att företag som har visstidsanställd personal, t ex säsongsanställd personal, inte får inräkna en sådan personalökning i underlaget för sysselsättningsbidrag. Av de verksamheter som erhåller sysselsättningsbidrag är det främst inom turistbranschen där säsongsanställda förekommer. Turism är en viktig och prioriterad näringsgren i många delar av vårt land. I beviljades 19931995 mellan 4,5 och i sysselsättningsbidrag till turistföretag. Det totala antalet årsverken i turistföretagen som erhöll stöd uppgick till mellan 200 och 300 årsarbeten. Turistverksamheten i är säsongsbetonad och säsongsanställd personal utför en stor andel av totalt arbetad tid. De nya reglerna riskerar att innebära att ett antal företag inom turistbranschen försätts i konkurs, att färre nya verksamheter och företag startas inom denna bransch och att antalet anställda i turistföretagen minskar med sämre servicenivå i företagen och konkurrensproblem som följd. Regeringen bör utreda turistnäringens situation och kompensera turistnäringen för de nackdelar som den förändrade förordningen om sysselsättningsbidrag innebär. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sysselsättningsbidragets förändrade förordning samt dess konsekvenser för turistnäringen.
mot · GL02A443 · 1997-10-06 00:00:00 — har antalet statligt anställda minskat kraftigt. har någonstans mellan 30 000 och 50 000 anställda sagts upp. beräknas ytterligare 10 000 till 15 000 statligt anställda sägas upp. Myndigheter och verk har fått möjlighet att själva bestämma hur deras organisation skall se ut, rent geografiskt. Det nya mönstret tyder på att man , allt oftare, försöker ta ut de generella besparingarna genom att lägga ihop lokala verksamheter till större enheter. Uppsägningarna vid dessa sammanslagningar följer ett bestämt mönster. Det är administrativ och assistentpersonal som blir övertaliga, medan handläggande personal flyttas till den nya orten. Denna utveckling kan vi se inom t ex kronofogde- och åklagarmyndigheterna, skattemyndigheten och sannolikt inom domstolsväsendet. Utvecklingen förstärks genom en liknande utveckling inom t.ex. Posten och SJ. Den får en hel rad olyckliga konsekvenser. Denna utveckling går också emot beslut inom framför allt jämställdhets- och regionalpolitiken. De som sägs upp är i huvudsak äldre kvinnor med relativt låg utbildning, men ofta i tjänsten. Dessa uppsägningar sker i mindre orter med en relativt sett svagare arbetsmarknad. Om regionalpolitiska insatser lyckas skapa tio jobb, till stora kostnader för staten, i en mindre ort i t.ex. , kan den statliga sammanslagningspolitiken leda till att femton jobb förloras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens omvända regionalpolitik.