mot · GL02Sk326 · 1997-10-06 00:00:00 — Dessa medför i sin tur taxeringsvärden av fantasikaraktär som i stället kunde grundas på ett annat mer skäligt bruksvärde. Ovan angivna California-modell skulle kunna vara en lösning på problemet. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett särskilt problem som uppmärksammat är det faktum att de enskilda bostadsrätterna helt är undantagna från beskattning. Det är bostadsrättsföreningen som betalar fastighetsskatten. Detta trots att bostadsrätterna har mycket höga marknadsvärden och överlåts för höga . Det innebär också att det på grund av att de inte har något större värde vid förmögenhetsredovisningen är förmånliga objekt när det gäller att komma undan förmögenhetsbeskattning. Vid införandet av en modell av California-typ skulle man också kunna inbegripa bostadsrätter i fastighetsskattebasen. För att undvika dubbelbeskattning bör man dock överväga att bostadsrättsföreningen undantas från skatt. Vad som ovan anförts om bostadsrätter bör ge regeringen till känna. När det gäller många allmännyttiga bostadsbolag så konstaterar vi att många taxeringsvärden ligger långt över det reella marknadsvärdet. Speciellt tydligt är detta i de kommuner där antalet tomma lägenheter är stort. Flera av dessa bostadsföretag torde ha ett fastighetsbestånd som är kraftigt övervärderat vid den senaste taxeringen. För att förhindra ytterligare problem i dessa områden bör regeringen tillsätta en utredning som ser över dessa problemen. Vad som ovan anförts om taxeringsvärden på fastigheter ägda av allmännyttan bör ge regeringen i uppdrag att tillsätta en utredning om. 5 Näringsverksamhet företagsskatt bolagsskatt Det är viktigt att stärka de mindre företagens roll i den svenska ekonomin. Det gäller att få i gång nya företag, men också att skapa förutsättningar för existerande företag att utvecklas. De enskilda näringsidkarna har länge varit en skattemässigt missgynnad företagargrupp i förhållande till aktiebolagen. De förändringar som genomförts för att likställa de olika företagsformerna i skatteavseende har emellertid inneburit ett mycket krångligt system för enskilda firmor och, inte minst, för handelsbolagen. anser att enkelhet i skattesystemet går före absolut millimeterrättvisa. Det är därför nödvändigt att införa enklare regler för enskilda firmor och handelsbolag. bör därför hos regeringen begära en skyndsam översyn av skattereglerna för enskilda firmor och handelsbolag i syfte att införa enklare skatteregler. avsätter till en framtidsfond för företags kompetensutveckling av personal. Finansiering sker genom höjd bolagsskatt till . Medel ska kunna sökas och om det medges sker regleringen genom skattereduktion som sker över uppbördsdeklarationen. Vad som anförts om framtidsfonder bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2 Skatteförslag för alla juridiska bolagsformer De allra minsta företagen uppfattar ansvaret för sjuklöneperioden för de anställda som betungande. Speciellt är detta en hämmande faktor för enmansföretagaren som står inför ett beslut att anställa en person. Rädslan för att hamna i svårigheter på grund av den anställdes sjukdom kan vara den avgörande faktorn i beslutsögonblicket. föreslår därför med anledning av nuvarande sjukförsäkringsregler att företag med högst 10 anställda undantas från arbetsgivarinträdet. Detta administreras enklast genom att arbetsgivaren får kvitta utbetald kostnad för sjukersättning på sin uppbördsdeklaration. Statens kostnad för detta beräknas enligt SCB till . bör hos regeringen begära förslag enligt det ovan anförda. Inom ramen för skattepolitiken finansierar vi också ett räntestöd/ investeringsavdrag för företag med mindre än 20 anställda. Med anledning av den relativt sett låga investeringsnivån inom småföretagarsektorn i landet och de höga realräntorna anser vi att landets småföretagare behöver ett räntestöd för att kunna hävda sig i konkurrensen med utländska konkurrenter med en mycket lägre räntenivå. De mindre företagen har också en mindre andel eget kapital och upplevs därför som mindre kreditvärdiga. De får därför betala en högre ränta än de större företagen. Denna ränteskillnad vill vi eliminera med vårt förslag. En åtgärd inom detta område skulle kunna bli en injektion som sätter fart på investeringarna och tidigarelägger dessa. Ett sådant stöd bör utgå så länge det stora räntegapet består och så länge realräntan är avsevärt högre än omvärldens. föreslår vidare att det införs ett investeringsbidrag på av anskaffningskostnaden för inventarier som ska kunna erhållas , vilket motsvarar en normal avskrivningstid. För att förenkla hanteringen bör det utgå i form av en skattereduktion så att det kan administreras av skattemyndigheten. Stödet ska utgå till företag med högst 20 anställda och vara skattepliktigt eftersom företaget har full avdragsrätt för faktiskt erlagda räntor till kreditinstitut. Den beräknade kostnaden för detta uppgår till . bör hos regeringen begära förslag enligt det ovan anförda. Regeringen har också genomfört en reducering av socialavgifterna på ett maximalt belopp på . Vi menar att grundtanken ligger i linje med vad tidigare föreslagit. Förslaget kommer att vara en stimulans för mindre företag. Vi ställer oss dock inte okritiska till den modell regeringen valt att lägga fram för . Genom den nuvarande modellen kommer en del av stödet inte bara att gå till mindre företag, utan en del kommer även att gå till etablerade större och starka företag. För att slippa ett sådant läckage vore det bättre om man ytterligare begränsade nedsättningen till företag med högst 10 anställda. Det skulle ge förslaget en tydligare inriktning mot de mindre företagen och dessutom spara pengar åt staten. Vad som ovan anförts om begränsad nedsättning till företag med högst 10 anställda bör ge regeringen till känna. Rederierna står inför nya problem. EU har för att möta konkurrensen från asiatiska rederier öppnat för subventioner av det egna landets sjömän, samt möjlighet att erhålla skattebefrielse. och EES-landet tog tillfället i akt att utnyttja EU:s nya riktlinjer. och är på väg att göra detsamma. Vidtar inte åtgärder har vi förmodligen ingen rederinäring att tala om i landet. Sjönäringen sysselsätter 13 000 personer med, enligt Sjöfartspolitiska utredningen, en kringrörelse som genererar ytterligare fem arbetstillfällen per ombordanställd. Till detta kommer de beredskapspolitiska aspekterna. I ett skarpt läge skulle med all säkerhet svenska båtar, men under annan Europaflagg, överföras till Natos shippingpool. EU har godkänt att fortsätter att skattebefria rederinäringen. Grundtanken inom EU är att det ska finnas en marknad med gemensamma konkurrensregler så att enskilda länder inte ska kunna konkurrera med exempelvis skattepolitiken. Godkännandet av regler innebär att , om man vill behålla en rederinäring i landet, måste kunna erbjuda likvärdiga konkurrensvillkor. föreslår därför att likvärdiga skatteregler ska gälla för svenska rederier som för rederier i . Sådana skatteregler kan beräknas kosta . Vad som ovan anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4 Skatteförslag för enskilda firmor och kommanditbolag/ handelsbolag Egenavgifterna utgör en tung post, speciellt för de företag som redovisar låga resultat. Företagaren uppfattar ofta summan av egenavgifter och skatt som orimligt hög, framför allt vid låga taxeringar. För att öka incitamenten till företagande föreslår åtgärder som syftar till att öka uthålligheten i de mindre företagen. Den modell som antagit innebär nedsättning av egenavgifterna upp till ett löneunderlag på och per företag. föreslår en annan modell som i större utsträckning riktar in sig på småföretagare med låga taxeringar och som därmed har en bättre fördelningspolitisk profil. föreslår att egenavgifter inte tas ut på de första . Det skulle innebära en skattesänkning på högst ca per småföretagare. Beräknad kostnad uppgår till . bör hos regeringen begära förslag enligt det ovan anförda. Det är viktigt att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt. En låg bolags- och kapitalbeskattning är dock ingen säker väg till tillväxt. Den effektiva bolagsskatten i har alltid varit låg. Genom skattereformen kom den effektiva bolagsskatten att sjunka ytterligare. anser att den effektiva bolagsskatten i bör höjas till vad som är normalt inom EU. Vi kräver inte att det ska ske , men över tiden bör en sådan anpassning ske. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser även att bör verka för en minimiskattesats för bolagsskatten inom EU på . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För bör en process för anpassning till internationella skatteförhållanden vad gäller bolagsbeskattning ske genom en höjning av bolagsskatten till . En sådan höjning kan beräknas ge ökade skatteintäkter på ca . bör besluta om en sådan höjning. När det gäller personbeskattningen finns det en s.k. värnskatt för högre inkomster. Med tanke på vissa bolags stora vinster, vore det inte orimligt att det även infördes en värnskatt för högre vinster. föreslår att det införs en värnbolagsskatt på på vinster . Det kan beräknas ge ökade skatteintäkter på . bör besluta om införandet av en värnskatt för bolag enligt vad som ovan anförts. När det gäller dubbelbeskattningen anser vi inte att löneunderlaget ska tas med när det gäller lättnadsregler som grundar sig på den skattskyldiges anskaffningskostnad för sina aktier. Det handlar då inte om en lindring av dubbelbeskattning utan snarare en form av resultatreglering som mer liknar en bokslutsdisposition. anser att det antagna förslaget avseende lättnader i dubbelbeskattningen endast bör omfatta den skattskyldiges anskaffningskostnad för aktierna. Vi redogjorde för vår modell i en särskild motion med anledning av regeringens förslag. Vi sade då nej till det lönebaserade lättnadsunderlaget. Vi vidhåller vår tidigare ståndpunkt. Det innebär att staten sparar ca . Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. 5.6 Kapitalkostnader och organisationskostnader Regeringen föreslår i proposition 1996/97:154 bl.a. att kapitalförlustbegreppet tas bort ur lagtexten. Förluster av kontanta medel genom rån eller stöld föreslås vara avdragsgilla. Regeringen föreslår också att s.k. organisationskostnader skall vara avdragsgilla. Detta gäller såväl kostnader i samband med en fusion som kostnader i samband med ett aktiebolags förändring och förvaltning av bolagets kapital. redovisar i en separat motion sina ståndpunkter inom de områden som tas upp i propositionen. Eftersom en del av våra förslag har direkt budgetpåverkan redovisar vi de delarna även i denna motion. I propositionen föreslår regeringen bl.a. att ett aktiebolags kostnader för ökning av aktiekapitalet skall vara avdragsgilla. En motsvarande reglering av avdragsrätten införs även beträffande en ekonomisk förenings kostnader för ökning respektive nedsättning av föreningens medlems- och förlagsinsatser. Den särskilda VPC-lagen föreslås i stället upphävas. håller med regeringen om att avdragsrätten inte bör vara beroende av faktureringsväg och att den särskilda VPC-lagen skall upphävas. Det kan aldrig ha varit lagstiftarens mening att kostnader som egentligen inte har det minsta med VPC att göra skall vara avdragsgilla bara för att de faktureras genom VPC. Däremot bör ovanstående kostnader inte heller fortsättningsvis vara avdragsgilla. avslår därför regeringens förslag om avdrag för ovanstående kostnader. VPC vägrar tyvärr att lämna ut information om den aktuella fakturerade omsättningen, varför vi har fått utgå från den totala börsintroduktionsvolymen för att räkna fram budgetpåverkande belopp. Totalt innebär vårt förslag en inkomstförstärkning för staten på . bör besluta i enlighet med vad som ovan anförts om avdragsrätt för organisationskostnader. I proposition 1994/95:25 anförde regeringen att avgiftsfriheten vad gäller socialavgifter för vissa vinstandelsstiftelser borde slopas. , som gjorde upp om skrivningarna i propositionen, accepterade detta. När förslaget om slopandet av avgiftsfriheten lades på bord ställde vi oss därför bakom borttagandet av avgiftsfriheten. I förarbetena till regeringens proposition förs en diskussion kring skatteuppgörelsen och dess syfte att behandla inkomster likartat skattemässigt. Innan beslutet togs var just vinstandelsavsättningar en sådan avvikelse från enhetligheten i skattesystemet. Enligt vår mening finns det skäl för en avvikelse från enhetligheten i skattesystemet vad gäller vinstandelsstiftelser. Vi finner stöd i bl.a. rekommendation samt i forskning som visar att delaktighet i vinster och ägande positivt bidrar till företagens utveckling. Även LO har börjat intressera sig för frågan. redovisar i en separat motion utförligt våra ståndpunkter och menar att bör överväga att återinföra avgiftsfriheten för vissa vinstandelsstiftelser. En sådan åtgärd kan beräknas kosta . 6 Skatt på varor och tjänster utgår moms med tre olika procentsatser. En generell nivå på , en reducerad nivå på för livsmedel samt en lägstanivå på . Regeringen redovisade i proposition 1996/97:10 förslag till ändringar i den svenska mervärdesskattelagstiftningen för kultur-, utbildnings-, och idrottsområdet som behövde genomföras till följd av medlemskap i . Ändringarna innebar i huvudsak att vissa tillhandahållanden av tjänster som varit befriade från mervärdesskatt blev skattepliktiga. var motståndare till ett medlemskap i men anser att vi, när vi nu är medlemmar, är tvungna att följa direktiv som tagits och som det inte är rimligt att ifrågasätta tolkningarna av. I frågor där det kan finnas tolkningstvister bör vi naturligtvis undvika en alltför snabb harmonisering. Den anpassning som skedde med anledning av ovan nämnda proposition var i stort sett väl avvägd och tog till vara de möjligheter som vi har att anpassa reglerna efter de förutsättningar som finns i . Inom EU pågår en diskussion om att mjuka upp momsdirektiven så att det tillåter sänkt moms för tjänsteproduktion. Detta kan skapa möjlighet att sänka mervärdesskatten för viss tjänsteproduktion i syfte att stimulera sysselsättningen. Det är mening att regeringen inom EU bör verka för direktiv som möjliggör en sådan utveckling. Vad som ovan anförts om mervärdesskatten bör som sin mening ge regeringen till känna. 7 Energi- och miljöskatter I samband med de överenskommelser som träffades mellan och Socialdemokraterna nåddes enighet om ett antal skatteåtgärder med miljöprofil. Om man ser till de stora skattehöjningar som regeringen i övrigt fått igenom så har miljöinslagen i skattesystemet emellertid minskat relativt sett. har därefter lagt en rad förslag i avsikt att skärpa den gröna profilen i skattesystem. Förslagen är avpassade så att en miljömedveten riksdag skall kunna samla sig till en positiv majoritet. Det är viktigt att skärper skattebelastningen på sådan produktion och konsumtion som påverkar miljön negativt. bör dessutom internationellt t.ex. inom FN och EU verka för minimiskattesatser och höjda miljöskatter, bl.a. på CO2. bör som sin mening ge regeringen detta till känna. En uthållig utveckling kräver att produktion och konsumtion styrs i banor som gynnar hushållning med energi och naturresurser. förespråkar ett aktivt användande av skatt på energi och miljöavgifter för att skapa ett samhälle i ekologisk balans. ser det som nödvändigt att öka skatteuttaget på energi och sådan konsumtion som påverkar miljön i negativ riktning. Dessa höjningar måste emellertid ses i ett samhällsekonomiskt sammanhang som tar hänsyn till sysselsättnings- och fördelningspolitiska effekter. Sådana krav kan tillgodoses genom att intäkterna från de miljörelaterade skattehöjningarna används för att sänka skatten på arbete t.ex. genom riktade sänkningar inom branscher där det finns potential för ökad sysselsättning. Verksamheter som genererar samhällsekonomiska förluster när man tar hänsyn till miljökostnader bör ta sitt ansvar . Naturligtvis kan denna växling eller en del av en växling utformas på en rad olika sätt. Ett sätt kan vara att försöka bedöma vilka framtida verksamheter eller branscher som kommer att ha en låg miljöbelastning och som man vill främja. försöker man sätta ett pris eller värde på en miljöbelastning, t.ex. vad det kostar att återställa en skada som orsakats av ett utsläpp. Dessa beräkningar blir av naturen komplicerade och svårbedömda. tillsattes en skatteväxlingskommitté för att utreda möjligheterna att genomföra skatteväxlingar. lämnade kommittén sitt slutbetänkande. Där förordades en ökad miljörelatering av skattesystemet och en presentation gjordes av en principskiss till ett nytt energiskattesystem. Kommittén ansåg att en selektiv skatteväxling, där arbetsgivaravgifterna sänks i de sektorer som har störst potential för ökad sysselsättning, har större möjligheter än en generell skatteväxling för att minska arbetslösheten och öka välfärden. Som exempel nämndes då tjänstesektorn. har också tjänstebeskattningsutredningen lämnat sitt betänkande. Där presenterades en analys av förutsättningarna för tjänste-produktion och av olika problem vid beskattning av tjänster. Ett stort problem är de gränsdragningsproblem som uppstår vid särbehandling av vissa branscher. Det krävs därför ytterligare beredning för att hitta de områden där man bör använda sig av selektiva skattesänkningar Vad som ovan anförts angående skatteväxling bör ge regeringen till känna. När det gäller energibeskattningen menar att det är viktigt att inkomstförstärkningarna också tas ut i företagssektorn och inte endast från hushållen. I nuvarande ekonomiska situation är det bl.a. viktigt att prioritera åtgärder som gynnar efterfrågeökning i samhället. föreslår därför att regeringen återkommer med förslag som innebär att industrin blir skattskyldig för elskatt till en nivå som motsvarar hälften av hushållens elskatt. Detta måste kombineras med en takregel för den energiintensiva industrin. bör ett mer ändamålsenligt energiskattesystem utformas. Ett system som tryggar energitillförseln till industrin och som tar hänsyn till de miljömål som uppställs. är berett att delta i en utformning av de framtida energiskatterna med en sådan inriktning. Vad som ovan anförts angående industrins energibeskattning bör ge regeringen till känna. 7.3 Koldioxidskatt på fossila bränslen Koldioxidskatten på fossila bränslen är en skatt som bör öka. Vi föreslår att priset för konsumenten skall höjas med . menar att bensinpriset bör höjas successivt av flera skäl. Dels för att minska bilismens miljöbelastande bränsleförbrukning och stimulera tekniken för bensinsnåla fordon, dels för att minska biltrafik till förmån för järnväg, sjöfart och kollektiva lösningar. Vad som ovan anförts om höjd CO2-skatt med 1998 bör besluta om. Vad som ovan anförts om höjd CO2-skatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.4 Miljöskatt på avfall Det behövs också en miljöskatt på avfall som endast slängs på en tipp eller med andra ord som slutförvaras på en deponeringsanläggning. Ett antal utredningar har undersökt lämplig nivå på skatten. Siffror på per ton har nämnts. I , där systemet fungerar bra, är avgiften mer än per ton. Kommuner, materialbolag och källsorteringsföretag känner en otålighet över att beslut om avfallsskatt dröjer. Kretsloppsanpassningen av varu- och materialflöden har försenats p.g.a. regeringens senfärdighet. föreslår i ett första steg en skatt på per ton för avfall som deponeras. Detta beräknas ge ökade intäkter för staten på ca . Regeringen redovisar i sin skrivelse Ekologisk hållbarhet att man planerar att lämna en proposition till om skatt på avfall. Målet är att avfallsskatten skall kunna träda i kraft . I budgeten tar man upp en intäktspost om . anser att, även om skatten träder i kraft först , så borde den kunna inbringa . bör hos regeringen begära förslag om en avfallsskatt i enlighet med vad som ovan redovisats. Skatten på diesel bör höjas med per liter diesel. Detta kan beräknas ge en inkomstförstärkning på . Vad som ovan anförts om höjd dieselskatt bör besluta om. menar att den nuvarande beskattningen av dieselfordon, där äldre dieselfordon beskattas avsevärt lägre än nya, miljövänligare, är helt felaktig. bör diesel och bensin beskattas lika. bör då även fordonen beskattas på ett likartat sätt. Det saknas skäl att ha olika beskattning vad gäller dessa fordon och drivmedel. Vad som ovan anförts om beskattning av drivmedel bör ge regeringen till känna. En höjd skatt på mineralolja/smörjmedel bör införas . Inkomstförstärkningen kan beräknas till . Vad som ovan anförts om höjd skatt på mineralolja/smörjmedel bör besluta om. bör även höjd avgift/skatt tas ut på bekämpningsmedel. Beräknad inkomstförstärkning är . Vad som ovan anförts om höjd avgift/skatt på bekämpningsmedel bör besluta om. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 2 om skattepolitikens allmänna riktlinjer,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 2.1 om värnskatten,1 att hos regeringen begär förslag till slopat grundavdrag enligt vad i motionen anförts under avsnitt 2.2,1 att hos regeringen begär förslag till höjt grundavdrag enligt vad i motionen anförts under avsnitt 2.3,1 att beslutar om ett nytt skikt i skatteskalan enligt vad i motionen anförts under avsnitt 2.4,1 att , med avslag på regeringens förslag om reseavdrag, beslutar om en sänkning av gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostad och arbete enligt vad som anförts i motionen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 2.6 om bilförmånsbeskattning,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 3.1 om egenavgifter,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 3.2 om sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 3.3 om ram för tillväxt,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 4 om behovet av internationell kontroll och minimiskatteregler, att hos regeringen begär förslag till skärpt avdragstak enligt vad i motionen anförts under avsnitt 4.1,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 4.2 om nya skalsteg vid förmögenhetsbeskattningen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 4.2 om reducering av taxeringsvärden vid förmögenhetsbeskattning,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 4.2 om förmögenhetsskatt,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 4.3 om överföring av fastighetsskatten till det kommunala beskattningsområdet, att hos regeringen begär förslag om takregler enligt vad i motionen anförts under avsnitt 4.3,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 4.3 om Californiamodellen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 4.3 om bostadsrätter, att begär att regeringen tillsätter en utredning om vad i motionen anförts under avsnitt 4.3 om taxeringsvärden på fastigheter ägda av allmännyttan, att hos regeringen begär förslag till en skyndsam översyn av skattereglerna för enskilda firmor och handelsbolag enligt vad i motionen anförts under avsnitt 5, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 5.1 om framtidsfonder, att hos regeringen begär förslag till sjukförsäkringsregler för företag med högst tio anställda enligt vad i motionen anförts under avsnitt 5.2,2 att hos regeringen begär förslag till investeringsbidrag på av anskaffningskostnaden för inventarier enligt vad i motionen anförts under avsnitt 5.2, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnitt 5.2 om en begränsad reducering av socialavgifterna,2