mot · GK02N43 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:136 Ny ellag InledningDen nuvarande ellagen, som har varit i kraft i närmare ettsekel, har med tiden blivit svåröverskådlig ochsvårtillämpad. Det är därför bra att lagen nu moderniserasoch sammanläggs med elhandelslagen.Enligt vår mening är det viktigt att den nya ellagen utformas så att en godförutsebarhet kommer att gälla. Vidare bör lagstiftningen präglas av enkelhetoch utformas så att tillämpningsproblemen kan minimeras, liksom de olikaaktörernas kostnader i samband med att lagen tillämpas. Det är också viktigtatt handeln med el inte i onödan hindras. Det nu framlagda lagförslaget äremellertid behäftat med vissa brister i dessa hänseenden.Förlängning avgiltighetstiden förnätkoncessionEllagstiftningsutredningen (SOU 1995:108) har föreslagit attnätkoncessionerna skall vara tidsbegränsade men attprövningsförfarandet vid förnyelse av nätkoncession skallgöras enklare än prövningen vid ansökan om nätkoncessionför ny ledning. Enligt utredningen bör särskilda regler gällaför förnyelse av nätkoncession, vilka bl.a. innebär attnaturresurslagen och bestämmelserna ommiljökonsekvensbeskrivningar inte skall tillämpas i den månansökan avser i huvudsak oförändrad linjesträckning.Utredningens förslag om tidsbegränsad koncession med förenklat pröv-ningsförfarande vid ansökan om förnyad koncession var resultatet av enavvägning mellan olika intressen. Tyvärr konstaterar vi att regeringen pådenna punkt frångått utredningens förslag utan att närmare motivera detta.Det förslag som föreligger innebär att ansökan om förnyad koncessionför en befintlig ledning skall prövas enligt samma förfarande som ansökanför en helt ny ledningsdragning. Enligt vår mening är detta orimligt. Det bör isammanhanget betonas att det är nätinnehavarna som får stå för kostnadernaför det omfattande prövningsförfarandet. Nätinnehavarna kommer i sin turatt övervältra kostnaderna på elabonnenterna.Enligt uppskattningar från affärsverket kommer ca 40nätkoncessioner för linjer att omprövas . I nästan samtliga fall finnsinget annat rimligt alternativ än att bevilja förnyad nätkoncession. Det ärdärför onödigt att göra en ny prövning enligt naturresurs-lagen, vilket bl.a. innebär att fastighetsägare måste höras och att miljö-konsekvensbeskrivningar måste upprättas. I stället för att resurser slösas påen schablonmässig prövning av ett stort antal koncessioner bör insatsernariktas mot att komma tillrätta med det fåtal verkliga problem som finns.Naturresurslagen är inte avsedd att utgöra grund för ingripande underpågående markanvändning utan syftar till att vara ett verktyg för avvägningargentemot allmänintresset vid nya exploateringar. Att framtvinga prövningarmot naturresurslagen av elledningar som funnits eller mer ärenligt vår mening orimligt, i synnerhet med tanke på att det i allmänhet intefinns några praktiska möjligheter att ändra den befintliga lednings-dragningen.Det förtjänar också att betonas att varje ledning utgör en del i ett integreratelnät, vilket gör att en ledning inte kan betraktas som en isolerad företeelse.Tvärtom måste man noga beakta ledningens roll i den viktiga infrastruktursom kraftsystemet utgör. Om man tar bort eller ändrar utförandet av enledning kan detta få konsekvenser för andra ledningar i kraftsystemet - ochdärmed även konsekvenser för andra koncessioner, som löper på annan tid.Därmed minskar det faktiska "skyddet" under löpande koncessionstid.Ellagen bör mot denna bakgrund ges en utformning som överensstämmermed förslag.Utrikeshandeln med elEn internationaliserad elmarknad innebär stora fördelar. Desamlade produktionsresurserna kan användas mer effektivtoch behovet av att bygga och upprätthålla reservkapacitetkan därmed minskas i varje nationellt kraft-system.Energikommissionen konstaterade i sitt delbetänkande Ny elmarknad(SOU 1995:14) att det fanns "små orsaker att befara att försörjnings-tryggheten skulle äventyras genom en ökande utlandshandel med el ... Inteheller finns starka skäl till oro i ett längre perspektiv." Kommissionensslutsats blev att det inom ett kortare tidsperspektiv inte fanns "något behovav ökad styrning eller kontroll av utrikeshandeln med el".Trots dessa slutsatser envisades Socialdemokraterna i Energikommis-sionen med att - mot och ställningstagande -förespråka ett koncessionsförfarande för varje kontrakt rörande import ellerexport av el (s.k. kraftutväxlingskoncessioner).När regeringen lyckades samla sig till ett beslut om attgenomföra den vilande ellagsreformen hade man ändrat sig vad gäller kraft-utväxlingskoncessioner. I stället ville regeringen nu få till stånd ettuttalandeom att tillkommande utlandsförbindelser skall ägas av staten och direktivmed denna innebörd gavs också till . Även dessabeslut togs trots invändningar från och liberalerna(1995/96:NU1).Regeringen har tvingats att backa även från denna ståndpunkt, somuppenbarligen står i strid mot . I stället förordas en bestämmelse iellagen som innebär att nätkoncession för utlandsförbindelse endast fårbeviljas "den som innehar nätkoncession för stamnätet eller största delendärav". Vi konstaterar att regeringen med dessa successiva reträtter snabbtnärmar sig den ståndpunkt som och liberalerna intogi Energikommissionen.Staten har det yttersta ansvaret för den nationella försörjningstrygghetenoch när det gäller utlandsförbindelser sker prövning genom koncessions-förfarande. Vidare finns en anmälningsplikt för långsiktiga kontrakt somingås över gränserna. Enligt vår uppfattning har statsmakterna med dettatillförsäkrat sig det inflytande och den kontroll över utlandshandeln somerfordras. Någon ytterligare statlig kontroll av utrikeshandeln med el är intenödvändig. Den nya ellagens utformning bör justeras i enlighet med detta.TillsynAv motivtexten i propositionens avsnitt om myndigheternastillsyn framgår att nätmyndigheten, enligt regeringensmening, bör kunna agera i frågor som rör priset föröverföring av el, utan att någon berörd part ansökt hosnätmyndigheten om prövning.Vi finner det märkligt att nätmyndigheten skall kunna genomföra pröv-ningar av villkor för överföring av el om ingen av de inblandade parternaansökt om prövning. Det finns inget skäl för att nätmyndigheten skallintervenera i en avtalssituation där alla parter är tillfreds med hur avtaletfullföljs. Att ge nätmyndigheten denna möjlighet vore också fel eftersomnätmyndighetens uppgift är att utöva tillsyn och inte att enligt eget tyckereglera villkoren på elmarknaden.Regeringen bör därför ges till känna att nätmyndigheten inte bör prövavillkoren för överföring av el om inte någon av de inblandade parternaansökt om prövning.Regler för handel med elRegeringen tillsatte 1995 en utredning om reglerna förhandeln med el. presenterade utredningen ettomfattande betänkande med förslag till en särskild lag omelhandel. Regeringen gör emellertid nu bedömningen attelhandeln regleras tillfredsställande genom redan befintligalagar och att ytterligare lagstiftning därför inte är motiverad.Vi gör ingen annan bedömning än regeringen när det gäller frågan ombehovet att införa ytterligare regler för elhandeln. Det bör dock framhållas attdet är märkligt att regeringen lägger ner mycket stora utredningsinsatser pålagstiftningsprojekt som sedan inte fullföljs.Vi förordar att ellagen skall ha följande lydelse:Propositionens lydelseFöreslagen lydelse2 kap. 6 §Nätkoncession får meddelasendast om anläggningen ärlämplig från allmän syn-punkt.Nätkoncession får meddelas endastom anläggningen är lämplig frånallmän synpunkt.Vid meddelande av nätkoncessionsom avser utlandsförbindelse skalldessutom särskilt beaktas förbindel-sens allmänna betydelse för landetselförsörjning.2 kap. 10 §Nätkoncession får beviljasendast den som från allmänsynpunkt är lämplig att utövanätverksamhet.Nätkoncession för områdefår beviljas endast den somdessutom är lämplig attbedriva nätverksamhet inomdet begärda området.Nätkoncession för enutlandsförbindelse fårbeviljas endast den sominnehar nätkoncession förstamnätet eller största delendärav. Nätkoncession fårdock beviljas även andra omledningen är av mindrebetydelse för det samladeöverföringsnätet till utlandet.Nätkoncession får beviljasendast den som från allmänsynpunkt är lämplig att utövanätverksamhet.Nätkoncession för områdefår beviljas endast den somdessutom är lämplig attbedriva nätverksamhet inomdet begärda området.2 kap. 14 §Nätkoncessionensgiltighetstid får på ansökanav koncessionshavaren för-längas med i taget,om nätkoncessionen avserlinje, och med itaget, om den avser område.Om det finns särskilda skäleller om sökanden begär det,får bestämmas.I ett ärende om förlängningav giltighetstiden skall 2 §andra stycket och 6 -11 §§tillämpas.Nätkoncessionensgiltighetstid får på ansökanav koncessionshavaren för-längas med i taget,om nätkoncessionen avserlinje, och med itaget, om den avser område.Om det finns särskilda skäleller om sökanden begär det,får bestämmas.I ett ärende om förlängningav giltighetstiden skall 8 §andra stycket ej tillämpassåvitt gäller nätkoncessionför linje och det är fråga omen ledning med i huvudsakoförändrad sträckning.Ansökan om förlängning av giltig-hetstiden skall göras senast två årföre koncessionstidens utgång. Nät-koncession gäller till dess att an-sökningen har prövats slutgiltigt.Om det finns särskilda skäl, får ennätkoncessions giltighetstid för-längas även om giltighetstiden intehar löpt ut. Ansökan om förlängning av giltig- Ansökan om förlängning av giltig-hetstiden skall göras senast två årföre koncessionstidens utgång. Nät-koncession gäller till dess att an-sökningen har prövats slutgiltigt.Om det finns särskilda skäl, får ennätkoncessions giltighetstid för-längas även om giltighetstiden intehar löpt ut.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nätmyndighetens tillsyn,2. att beslutar att ellagen ändras i enlighet med vad som anförts imotionen.