ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sk674 · 1997-10-06 00:00:00 — Fastighetsskatten drabbar många fastighetsägare mycket hårt. Särskilt hårt drabbas de som bor i kustnära områden och som inte har vare sig stora inkomster eller annat kapital. För många blir beskattningen dubbel, både fastighetsskatt och förmögenhetsskatt. Många har endast sin pension, i många fall urholkad änkepension. Andra är arbetslösa. För många av dessa människor blir fastighetsskatten droppen som tvingar dem att sälja ett älskat hem och lämna hembygd, grannar och vänner. En social katastrof utöver den ekonomiska. Följden blir att permanentboendet i glesbygden tunnas ut ännu mer och sommarboendet i de attraktiva kustområdena intensifieras ytterligare. Fastighetsskatten avspeglar inte ägarens betalningsförmåga. Den har ingen bäring på inkomst eller produktivitet. Den hämmar kapitalbildning och är skadlig såväl ur enskilda människors perspektiv som ur samhällets. Fastighetsskatten måste avskaffas. I väntan på detta är det nödvändigt att finna en lösning för de människor som drabbas värst utöver de förslag som Moderata samlingspartiet lagt i annan motion. Fastighetsskatten utgör en schabloniserad kapitalinkomstskatt på fastighetsinnehavet. Den s.k begränsningsregeln som skall mildra effekterna vid annan kapitalbeskattning borde få användas även vid beräkningen av fastighetsskatten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att begränsningsregeln får användas vid beräkning av fastighetsskatten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fastighetsskatten skall avskaffas.
mot · GL02Sk675 · 1997-10-06 00:00:00 — Slopad fastighetsskatt på tomträtter Fastighetsskatten är tänkt att avspegla värdet på egendom som en fastighetsägare äger och som han kan försälja. Fastighetsskatt utgår dels för värdet på mark, dels för värdet på byggnad. Fastighetsskatten som grundar sig på ett fiktivt värde är en orättfärdig skatt, som inte tar hänsyn till den skattskyldiges inkomst eller betalningsförmåga. Den hämmar kapitalbildning i fast egendom och är således skadlig ur både den skattskyldiges och samhällets synpunkt. I särklass orättfärdig och skadlig är fastighetsskatten för en tomträttsinnehavare. Denne äger inte marken som hans byggnad står på utan hyr den endast av kommunen. Ändå tvingas tomträttsinnehavaren att betala skatt för såväl tomt som byggnad. Det är oacceptabelt att tvinga någon betala skatt för fast egendom som denne faktiskt inte äger. Fastighetsskatten måste avskaffas helt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tomträttslig mark undantas från fastighetsbeskattning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fastighetsskatten avskaffas.
mot · GL02Sk678 · 1997-10-06 00:00:00 — Småföretagare stöter vid ett flertal tillfällen på den orättvisa som uppstår när likadana tjänster får säljas fast på olika mervärdesskattevillkor. Många är de konsulter som livnär sig på att sälja sina tjänster. Tjänster som bland annat består av allt från korta lättsamma föreläsningar till längre processinriktade kurser. Temat kan vara t ex kroppsspråk/kommunikation. Konkurrensmedlen är då främst kvalitet och pris. Kvaliteten är kanske viktigast och i takt med marknadens ökade krav måste kvaliteten höjas. Detta kan konsulterna själva vara med och påverka, exempelvis genom att satsa på egen fortbildning. Ett annat viktigt konkurrensmedel är priset som kunden/uppdragsgivaren får betala. Det är givetvis också till stora delar möjligt att påverka, genom att se över vissa kostnader såsom lokaler, förbrukningsmaterial etc. En viktig kostnad för en del kunder, som företagaren inte kan påverka, är dock momsen på . Är kunden ett privat företag eller t ex kommun/landsting får de lyfta momsen. Är dock kunden t ex en privatperson eller ett studieförbund blir momsen en ren kostnad. Anlitar de då en konsult som är momsbefriad de är oftast i sin profession artister/ skådespelare så sparar de lätt på fakturan. Härigenom undandrages skatt till relativt stora belopp. Problemet är alltså att momsen drabbar olika beroende på vem som är kund och vem som utför tjänsten. Detta är givetvis ur konkurrenshänseende helt oacceptabelt. Det kan ju inte vara meningen att alla konsulter som arbetar med liknande skall börja titulera sig som artister eller skådespelare för att uppnå likvärdiga konkurrensförhållanden. Därför måste konkurrensneutrala momsregler införas i dessa fall. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensneutral mervärdesskatt.
mot · GL02Sk680 · 1997-10-06 00:00:00 — Reducerad moms för Ark m.fl. Under föregående behandlade frågan om ändringar i den svenska mervärdesskattelagstiftningen för kultur-, utbildnings- och idrottsområdet till följd av medlemskap i . Det är svårt att göra helt korrekta gränsdragningar mellan olika verksamheter. Att djurparker inte kom att omfattas av den lägre skattesatsen () bör därför nu rättas till. Ark i kommun skapades 1988 med syfte att rädda och bevara utrotningshotade djur. Verksamheten drivs av en ideell stiftelse. Arks programförklaring för verksamheten är att rädda och bevara utrotningshotade djur. Detta sker bl.a. genom: F.n. ett 60-tal arter. Återinplantering när så är möjligt. har detta omfattat stork, berguv, vitryggig hackspett, grönfläckig padda och lodjur. Forskning och utbildning. Anläggningen besöks av 600 skolklasser . Djurutbildning på gymnasienivå bedrivs och man samarbetar med olika universitet. Att sprida information som skapar förståelse för behovet av insatser. Den publika delen besöks av ca 150.000 personer. Ark sysselsätter 29 personer på årsbasis. Därtill har ytterligare ett 10-tal personer sysselsättning genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ark är en av de större privata arbetsgivarna i kommun. Verksamheten finansieras genom entréintäkter, sponsorer, stödförening, donationer och gåvor. I EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv, artikel 13, punkt 7, bilaga H står att reducerad skattesats skall tillämpas för tillträde till shower, teatrar, cirkusar, nöjesparker, konserter, museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella arrangemang och anordningar. Vidare står att skatten tas ut av beskattningsunderlaget för tillträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar samt andra jämförliga tillställningar. I de internationella avels- och forskningsprojekten samarbetar Ark framför allt med djurparker i . Dessa har med stöd av EU:s direktiv reducerad mervärdesskatt. Detta gäller , , , , och . I de länder där man inte har mer än en mervärdesskattesats är djurparkerna helt befriade från mervärdesskatt. En reducerad mervärdesskattesats till för Ark och andra jämförbara anläggningar i skulle på ett bra sätt medverka till att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för att man skall kunna fortsätta och utveckla den angelägna verksamhet som man bedriver. Dessutom skulle en bättre överensstämmelse med EU-reglerna och förhållandena i andra EU-länder uppnås. En sådan sänkning av mervärdesskattesatsen får endast en mycket marginell effekt på den svenska statsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att Ark och andra jämförliga anläggningar skall omfattas av EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv och erhålla en reducerad mervärdesskatt på .
mot · GL02Sk683 · 1997-10-06 00:00:00 — Sänkt vägskatt för glesbygden Kostnader för den enskilde bilisten har ökat . Höjd vägtrafikskatt och höga bensinpriser slår hårdare mot boende i glesbygd med dåligt utbyggd eller obefintlig kollektivtrafik än mot boende i tätorter med väl utbyggd kollektivtrafik. Det är ju inte bara för resor till och från jobbet som bilen behövs, utan även för att göra inköp, skjutsa barnen till olika aktiviteter, delta i föreningsliv, hälsa på vänner osv. är det viktigt att bilåkandet minskar för en förbättrad miljö. Där det finns en väl utbyggd kollektivtrafik finns det alternativ för bilisterna, och förhoppningen är ju att fler bilister ska välja kollektivtrafiken där det finns möjlighet. För de bilister i glesbygd som inte har något alternativ till bilen behövs kompensation. Höjda reseavdrag är ett sätt, det gynnar de som gör arbetsresor, inte andra resor som jag berört tidigare. En höjning av glesbygdsavdraget på vägtrafikskatten skulle däremot gynna glesbygdsbilisterna. Den nedsatta vägtrafikskatten är /år och bilist, vilket kostar staten ca 70 miljoner. En fördubbling av detta belopp skulle kompensera en bilist som kör /år för bensinskattehöjningen på . Att överväga konsekvenserna av ett sådant förslag bör ske genom att den pågående översynen om den samlade vägtrafikbeskattningen får i uppdrag att titta även på en sådan variant för särskilt hänsynstagande till människor i glesbygd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägtrafikbeskattningen och glesbygden.
mot · GL02Sk684 · 1997-10-06 00:00:00 — Skatten på diesel och dieselfordon Det råder en stor enighet om att staten ska ge incitament till marknaden för att miljötänkandet ska stärkas. Att man då i har utformat en fordonsskatt på dieselfordon som gör att nyare dieselbilar har dubbelt så hög fordonsskatt som äldre dieselbilar synes något underligt. Eftersom de nyare bilarna är mycket miljövänligare borde förhållandet vara det omvända. anser därför att skatten ska likställas för äldre och nyare dieselfordon. Vad som ovan anförts bör besluta om. Det finns varken miljömässiga eller ekonomiska skäl att beskatta de olika slagen av personfordon olika. När det gäller fordon i yrkesmässig trafik kan ett restriktionsförfarande införas. anser därför att diesel- och bensinfordon ska beskattas lika. Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. anser att det inte finns några bärande skäl för att hålla fast vid den nuvarande drivmedelsbeskattningen. Den går ut på att det tas ut en högre skatt på bensin än på diesel. är fordonsskatten högre för dieselfordon än för bensindrivna fordon. har påpekat att dieselskatten räknat på energiinnehåll i genomsnitt är hälften så hög som bensinskatten. Detta trots att miljökostnaderna för diesel är högre än för bensin. Miljökostnaderna är högre på grund av att dieselbilar genomsnittligt släpper ut mer kväveoxider och betydligt mer partiklar än nya bensindrivna bilar. Det här visar att diesel bör beskattas på ett liknande sätt som bensin. För att uppnå detta måste priset på diesel höjas. Detta kan ske genom att t.ex. energiskatten på dieselolja höjs. hemställer därför att regeringen återkommer till med förslag i enlighet med vad som ovan anförts. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att fordonsskatten likställs för äldre och nyare dieselfordon, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lika beskattning av diesel- och bensinfordon, att hos regeringen begär förslag till höjd skatt på diesel i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GL02Sk685 · 1997-10-06 00:00:00 — Införsel av finsk röd olja Genomförandet av den inre marknaden innebär att privatpersoner skall ha möjlighet att köpa och förbruka varor fritt inom EU. Skattereglerna har också anpassats till dessa krav, och den som så önskar kan normalt köpa t.ex. kapitalvaror i ett annat EU-land och föra dem med sig hem utan att detta föranleder någon beskattning. En inre marknad utan gränshinder och med god funktion ökar konkurrensen och ekonomins effektivitet och bidrar till en harmonisering av medlemsländernas skatteregler. De svenska reglerna uppställer oöverstigliga hinder för de privatpersoner som vill föra in finsk röd olja för andra ändamål än drift av motordrivna fordon. Den privatperson som vill använda finsk röd olja för att värma sin villa i måste betala både finsk och svensk punktskatt. Dessutom tas svensk punktskatt ut efter den nivå som gäller för oljor som används för fordonsdrift. Denna dubbelbeskattning gör att det i praktiken inte är möjligt för privatpersoner att köpa finsk röd olja och använda den för uppvärmning i . De svenska reglerna på detta område står enligt vår mening i strid med principen om konsumenternas fria tillgång till den gemensamma inre marknaden. På samma sätt som när det gäller andra varor måste det vara möjligt för en person att köpa finsk olja och föra in den till för eget bruk, t.ex. för uppvärmning av sin villa. Om det finns prisskillnader som beror på skatten, utgör inte detta ett skäl att förbjuda och hindra den enskilde. I stället måste problemet lösas genom en harmonisering av skattereglerna. Regeringen bör enligt vår mening återkomma med ett förslag som innebär att det bör bli möjligt för privatpersoner att köpa och föra in finsk röd olja för uppvärmningsändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge privatpersoner rätt att köpa och föra in finsk röd olja för uppvärmningsändamål.
mot · GL02Sk686 · 1997-10-06 00:00:00 — Differentierad skatt på fordonsbränslen De ökade skatterna på fordonsbränslen är ett betydande regionalpolitiskt problem för skogslänen och glesbygden även om skattehöjningarna är miljöpolitiskt välmotiverade. Särskilt för lågavlönade kan höjningarna vara kännbara. Höjda reseavdrag i självdeklarationen för bilresor till och från arbetet löser inte glesbygdens reseproblem. Långt ifrån alla nödvändiga resor är arbetsresor. En stor del av de minskade skatteintäkter som drabbar staten genom höjningen av avdragen för arbetsresor och resor i tjänsten kommer främst bilande i storstadsområdena till del. budgetproposition föreslås dessutom att effekten av de höjda reseavdragen lindras för statskassan del av att den höjda gränsen för avdragsgilla kostnader för arbetsresor höjs från till . Denna höjning drabbar också kollektivresenärer utanför storstadsområdena. För många är det bara möjligt att bo kvar i glesbygd om bilen kan användas för transporter till tätorter för arbete och för . Ofta saknas också kollektivtrafik helt. Allt dyrare drivmedel och kraftigt försummat underhåll på grusvägar och andra vägar i glesbygd gör ofta bilandet dyrare per mil än på välhållna belagda vägar. Det slitage som uppstår, sönderslagna fälgar, skador på underreden, olyckor betyder högre förbrukning av drivmedel per mil. är drivmedelspriserna differentierade till glesbygdens nackdel beroende på bolagens frakttariffer och svagare konkurrens än i storstadsområdena. Glesbygdens folk har tröttnat på hur de blir behandlade av statsmakterna. En differentierad skatt på fordonsbränslen med lägre skatt i glesbygdsregioner och högre i storstadsregioner skulle bidra till att minska biltrafiken där kollektivtrafik finns som alternativ. Av miljöskäl och statsfinansiella skäl är en fortsatt hög skattebelastning på fordonsbränslen oundviklig. Differentieringen är fullt möjlig att genomföra och skulle lämpligen följa länsgränserna. En annan möjlighet är att sänka skatten i mål 6-området. En viss gränshandel skulle givetvis uppkomma men sker redan över landgränsen mot våra grannländer. Skatteskillnaden bör vara så stor att den ger en regionalpolitisk effekt, förslagsvis per liter drivmedel. Differentieringen ska utformas så att statens inkomster av drivmedelsskatten behålls. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt utreda och lägga fram förslag om en differentierad skatt på fordonsbränslen. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att lämna förslag till en differentierad skatt på fordonsbränslen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk688 · 1997-10-06 00:00:00 — Hela samhället måste inriktas mot effektivare användning av el- och värmeenergi. För att det skall bli en positiv utveckling på detta område är det enligt vår mening nödvändigt att förändra energiskattesystemet i grunden. Det vore klokt att se över produktionsskatterna på vattenkraft och kärnkraft och det bör i alla lägen vara fördelaktigt att använda ekologiskt hållbara energislag, som bioenergi, vind, vatten och torv. Även spillvärmen från olika processer är intressant. beskattas den spillvärme som används för uppvärmning av bostäder och lokaler. Den spillvärme som går ut i havet eller luften beskattas inte. Detta är givetvis ett dåligt system. I varje fall innebär den nya inriktningen av energipolitiken att detta system kan anses rationellt. Vi anser att det är dags att beskatta även den spillvärme som inte används. Ett sådant system gynnar kraftvärmeanläggningar och ger stora delar av industrin incitament att bättre ta till vara sin överskottsvärme. Cementfabriken i samt massafabriken i har kommit långt vad gäller denna utveckling. Vi förutsätter att energiskattesystemet kommer att genomgå en ganska omfattande förändring och att frågan om beskattning av spillvärmen kommer att ingå i kommande beredningsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatt på spillvärme
mot · GL02Sk689 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen skriver att den avser att ta ställning till frågan om produktionsskatt på el när översynen av energibeskattningen inom har avslutats. Den elintensiva industrin har väntat på besked om energiskatten i och budgetpropositionen ger inte heller nu klarhet i hur framtiden för dessa industrier kommer att te sig. i , Metall i och övriga mycket elintensiva industrier kan därför inte göra några nyinvesteringar och deras långsiktiga konkurrenskraft urholkas alltmer. Uttalanden från regeringen har av företagen tolkats som att positiva slutgiltiga besked skulle komma . Därför har företagen genomfört nödvändiga underhållsinvesteringar trots osäkerheten om framtiden. Regeringens våldsamma energiskattehöjningar uppgick till 2,5 till /kWh. För elintensiva industrier innebär detta att varje anställd måste arbeta ihop bara för att täcka kostnaden för energiskatten. En hel industribransch av mycket stor betydelse för sysselsättning och landets ekonomi riskerar att handlingsförlamas att det kan bli omöjligt att överleva. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om avskaffande av produktionsskatten på el i enlighet med vad som anförts i motionen
mot · GL02Sk690 · 1997-10-06 00:00:00 — För utvecklingen av ett ekologiskt hållbart samhälle är omställningen av energisystemet central. Energiöverenskommelsen innebär att den första reaktorn i skall tas ur drift före . Villkoren för att ställa av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras med ny elproduktion och minskad användning av el. Ett omfattande program skall inledas för att utveckla alternativ i form av ekologiskt hållbar elproduktion. Effektiva metoder för att byta till annan uppvärmning i elvärmda hus skall utvecklas och investeringar stimuleras. Gammal kärnkraft skall ersättas med ny energi. Omställningen skall genomföras på ett sådant sätt att den elintensiva basindustrins konkurrensläge inte äventyras. Grundläggande för omställningen är att den befintliga energin används på ett mer effektivt sätt. Effektivisering och hushållning med energi skall stimuleras bl.a. genom aktiv teknikupphandling. Energiomställningen förutsätter dessutom omfattande satsningar på el- och värmeproduktion som baseras på förnyelsebara bränslen och förnyelsebara energikällor. Många kommuner arbetar aktivt med att underlätta energiomställningen, exempelvis genom uppbyggande av kraftvärmeproduktion och fjärrvärme. Tyvärr är inte skattereglerna så utformade att de underlättar denna utbyggnad. Flera fjärrvärmebolag brottas med problemen att få industrin att ansluta sig till nätet p.g.a. att skattereglerna gynnar oljeuppvärmning för industrin. Det är därför uppenbart att en översyn av skattereglerna kan stödja omställningen av energisystemet samt att frågan bör föras in i den beredning som sker inom med anledning av det energipolitiska beslutet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattereglernas betydelse för omställningen av energisystemet.
mot · GL02Sk691 · 1997-10-06 00:00:00 — är en växande naturresurs. skördas odlingstorv och energitorv. Detta sker på ett antal torvmossar i framför allt , , och . De drygt tusentalet arbetstillfällen detta skapar är viktiga för berörda landsbygdsregioner. Torvnäringen skulle kunna utvecklas ytterligare utan att för den skull utgöra något stort ingrepp i naturen. Enligt branschen skördas av den årliga tillväxten av landets torvmossar. Då torvbrytning fordrar speciella torvmossar vad gäller ytstorlek och torvdjup för att vara lönsamma, räknar branschen med att endast ca en halv procent av den svenska myrmarksarealen är aktuell för torvtäkt. Torven spelar en viktig roll som jordförbättringsmaterial m.m., men är och kommer att vara viktig för den samlade svenska energiförsörjningen. I många värmeverk är torven ett viktigt komplement till övrig bioenergi och olja. Med tanke på den beslutade energiomställningen är det viktigt att det finns en spridning på så många energislag som möjligt. En inriktning enbart på den svenska skogen vore oklokt då detta kan pressa upp prisnivån på vedråvaran alltför mycket. bör i likhet med ta till vara den inhemska naturresurs som torven utgör. Men det är viktigt att miljöprövning görs för varje enskilt projekt/mosse. För varje kubikmeter energitorv som används i landet minskas behovet av fossila bränslen som kol och olja. klassas internationellt som fossilt bränsle beroende på den låga tillväxten. anses således som sämre än skogsråvara men bättre än olja, sett ur koldioxidsynpunkt. Men faktum är att tillväxten av torvmossarna i är minst fyra gånger större än uttaget. finns en osäkerhet i torvbranschen huruvida energitorven även fortsättningsvis skall gå fri från koldioxidavgift. Denna osäkerhet bör undanröjas. bör därför, ur skattesynpunkt, behandlas lika med övrig bioenergi under den övergångsperiod som energiomställningen innebär. Vi kan då förvänta en positiv utveckling dels vad gäller torvens användning i energiproduktionen, dels vad gäller sysselsättningen i vissa skogslän. Det finns en skepsis mot torvtäkter som delvis beror på okunnighet om hur torvbrytning går till. Man tror att torvtäkter förstör naturen och det finns väl en bild av stora, fula torvhögar. Faktum är att dagens torvtäkter i princip är välskötta arbetsplatser där man använder moderna maskiner. En torvtäkt användes varefter man kan återställa den eller plantera skog på ett miljöriktigt sätt. Genom att låta vattnet återkomma till täkten kan man återfå en tillväxt av torv men också skapa fina fågelsjöar och naturmiljöer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att energitorv skall undantas från koldioxidavgift under den övergångsperiod som energiomställningen innebär.