ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02T812 · 1997-10-06 00:00:00 — En rimlig postservice till alla oberoende av bostadsort Postlagen (1993:1684) reglerar vad som skall anses vara grundläggande post- och kassaservice. 1 § I landet skall det finnas en rikstäckande postservice som innebär att brev, andra adresserade försändelser som väger högst och paket kan nå alla oavsett adressort. Det skall finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till enhetliga och rimliga priser. Det skall därvid finnas möjlighet att försäkra försändelser och att få kvitto från mottagaren på att en försändelse har tagits emot. Därutöver skall det finnas en rikstäckande kassaservice som innebär att alla har möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. Lag (1996:1132). Postlagen stadgar alltså vilka tjänster som skall ingå i den grundläggande postservicen, men den säger inget om med vilken frekvens servicen skall ges. regleras den i ett avtal mellan och regeringen. Avtalet säger att i normalfallet skall alla fasta hushåll, företag och organisationer ha tillgång till service samt att andelen hushåll som inte har 5-dagarsservice inte får öka (omfattar ca 1 500 hushåll ). Det är i grunden otillfredsställande att väsentliga frågor som rör den grundläggande postala basservicen till landets hushåll endast regleras i ett avtal med (en förvisso statligt helägd) postoperatör. har utrett den samhällsomfattande posttjänsten (Ds 1997:58 Statens ansvar på post- och betaltjänstområdet). Några egentliga förändringar i definitionen av den samhällsomfattande servicen föreslås dock inte. Det är önskvärt att det i postlagens definition av grundläggande postservice även preciseras att service skall ges (som huvudregel). Undantag kan medges om det innebär orimliga olägenheter för operatören. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om postservice.
mot · GL02T814 · 1997-10-06 00:00:00 — Mobiltelefoniutbygganden går med en rasande fart. kommer det ständigt nya forskningsrapporter om skador av mikrovågor. Mobiltelefonnäten byggs ut för att kunna hantera många fler abonnenter och höjs nivåerna kraftigt för att det ska gå att använda mobiltelefonerna inomhus. Det digitala GSM-systemet sänder en pulsad signal (). Detta har visat sig påverka både människor och elektroniska produkter mycket mer än det äldre analoga NMT-systemet. Ännu ett nytt digitalt system, DCS 1800, är under uppbyggnad. Elöverkänsliga runt om i landet drabbas nu mycket hårt. Många har blivit försämrade och i flera fall har människor tvingats lämna sina hem när nya sändare tagits i bruk. SSI:s gränsvärde, 41V/m vid , tar bara hänsyn till uppvärmningseffekten. Detta trots att många studier visar på skador av mikrovågor vid betydligt lägre värden. För elöverkänsliga, som inte tål att vistas i "normala" elmiljöer saknar gränsvärdet all relevans. Många elöverkänsliga får svåra problem av mobiltelefoner och sändare, t.ex. huvudvärk, yrsel, illamående, ögonskador, domningar och i de svåraste fallen kramper och/eller medvetslöshet. Detta sammantaget måste tas som en varningssignal. Ingen kan garantera att mikrovågor är ofarliga. Tvärtom visar många forskningsrapporter på skador av mikrovågor. , förändringar av EEG. En amerikansk regeringsrapport "white paper" sammanfattar riskerna för möjliga skador: Beteendestörningar, nervskador, skador på , grå starr, ändrad blodkemi och försämrat immunförsvar. En australisk rapport visar på höjd leukemirisk och en annan visar dessutom att barn absorberar mikrovågor mer än vuxna! Det finns alltså all anledning att vara försiktig. Därför är det av avgörande betydelse att frågan om utbyggnad av digitala sändningar utreds och att utbyggnaden både kan bromsas och stoppas tills det kommit fram säkrare bevis om dess ofarlighet. Det är också viktigt att införa en bygglovsplikt för digitala sändare och att detta bygglov är tidsbegränsat, då detta ger bättre möjlighet till omprövning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att frågan om utbyggnad av digitala sändningar bör utredas med större kraft än , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa möjligheter att bromsa och stoppa användningen av digitala sändningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa tidsbegränsade bygglov för digitala sändningar.1 1Yrkande 3 hänvisat till BoU.
mot · GL02T901 · 1997-10-06 00:00:00 — kontakter med den europeiska kontinenten blir allt väsentligare inom ramen för ett allt tätare Östersjösamarbete. Med tillkomsten av öppnas den första länken i en framtida snabb förbindelse med kontinenten. Nästa logiska steg är en broförbindelse över Fehmarn bält. Därmed förkortas transporttiden för järnvägsförbindelsen MalmöHamburg . Det är därför angeläget att från svensk sida i de fortsatta överläggningarna inom ramen för EU och Östersjösamarbetet verka för en snabb tillkomst av denna förbindelse. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillkomsten av en broförbindelse över Fehmarn bält.
mot · GL02T902 · 1997-10-06 00:00:00 — Med inleds en process mot en nära integrering av Malmö- och Köpenhamnsregionerna. Detta skapar förutsättningar för en positiv utveckling i hela . öppnar också möjligheter till en kraftfull satsning på järnvägstrafiken. kräver en väl utbyggd infrastruktur i övrigt. Det är viktigt att bygga upp ett trafiksystem som bygger på en helhetssyn, där olika trafikslag förstärker och kompletterar varandra. Ett omfattande utvecklings- och planeringsarbete har bedrivits på ömse sidor om sundet, i syfte att åstadkomma trafiklösningar som är snabba, säkra och miljömässigt goda. Siktet är inställt på att kraftigt öka kollektivtrafikresandet och det är därvid den spårbundna kollektivtrafiken som är av störst intresse. En högre kvalitet på kollektivtrafiksystemet i och skapar bättre förutsättningar för ökat resande mellan olika delar av . En fråga som kommer att få avgörande betydelse för möjligheterna att utnyttja som en grund för en offensiv järnvägssatsning är i . innebär att den personjärnvägstrafik som kommer att gå över Öresundsförbindelsen ansluts till det svenska järnvägsnätet vid genom en tunnel under . , en gammal och omodern järnvägssträckning som har sin hela sträckning genom tätbebyggda bostadsområden, kommer dock enligt nuvarande planer att användas för godstrafik. Det kan starkt ifrågasättas om har kapacitet att ta hand om en så stor tågtrafik som följer av järnvägssatsningarna i och av en ekonomisk expansion i Öst- och . Trafiksituationen är komplicerad i sydvästra . av exportgodset, och kanske lika mycket av importgodset, passerar , vilket orsakar kapacitets- och miljöproblem. Även för persontrafiken finns problem som måste lösas. Det är angeläget att Öresundsförbindelsen får goda järnvägs- och väganslutningar. för persontrafiken är ett första steg. Ett yttre godsspår, för att klara kapacitets- och miljöproblemen för den tunga godstrafiken, måste bli nästa. Öresundsförbindelsens järnvägs- och väganslutningar måste lösas i ett nationellt helhetsperspektiv med tanke på näringslivets behov och kravet på goda trafiklösningar som Öresundsförbindelsen färdigställs. Statsmakterna måste ta ett betydande ansvar för att finna en tillfredsställande lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägsanslutningar.
mot · GL02T903 · 1997-10-06 00:00:00 — Grundtanken i Europeiska unionen och i är att fri konkurrens skall råda mellan länderna och att statliga stöd och subventioner inte skall förekomma. Jordbruket, som svarar för halva unionens budget, har varit det stora undantaget och även det stora problemet i dessa sammanhang. Det är oroande att nu se en utveckling där även transportnäringen i allt större omfattning tillförs skattesubventioner. Flygbolag inom unionen erhåller omfattande direkta statliga driftsstöd. Den tunga lastbilstrafiken betalar bara en bråkdel av sina kostnader, i vissa länder knappast något, som kontinentens vägnät blir allt mer överbelastat och nya förbindelser inte kan byggas av miljö-, legala eller ekonomiska orsaker. Järnvägsförvaltningarna inom unionen uppbär gigantiska driftsstöd. Även sjöfartsnäringen får numera direkta driftsbidrag. Det nya i dessa stödformer är att stödet inte som för jordbruket utgår från den gemensamma budgeten, utan att kommissionen i stället godkänner olika nationella stödprogram, helt i strid med de ursprungliga intentionerna i fördraget. För ett glesbefolkat, litet land i unionens utkant blir detta mycket negativt. I en konkurrenssituation där unionens länder med skattemedel tävlar inom transportsektorn kommer att tillhöra förlorarna. Regeringen bör därför väcka denna fråga inom kommissionen och med all kraft verka för att bestämmelser om statsstöd även tillämpas inom transportsektorn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om transportnäringen och EU.
mot · GL02T904 · 1997-10-06 00:00:00 — Den tidigare trafikplaneringen för har inte gått att genomföra eftersom ingen enighet har kunnat nås om finansieringen. Inte heller har någon politisk enighet kunnat nås om andra alternativa finansieringslösningar och skilda uppfattningar finns också om behovet och omfattningen av nya trafikinvesteringar. Att i ett sådant läge starta omfattande förberedelsearbeten för nya stora trafikprojekt som förutsätts byggas med lånade pengar, utan att finansieringen är löst, förefaller mindre klokt. Beslut bör därför inte fattas om nya statliga lånegarantier för . Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår bemyndigande om statlig borgen i enlighet med vad som framförts i motionen.
mot · GL02T905 · 1997-10-06 00:00:00 — Transportpolitiken grundas på både kundernas efterfrågan av transporter, miljöanpassning och på en internationell konkurrens på neutrala villkor. Inriktningen måste skapa ett kundorienterat snabbt och effektivt transportsystem som utgör en klar konkurrensfördel för svenskt näringsliv och därmed svensk sysselsättning. Det är ett måste att transportslagen stegvis och målmedvetet miljöanpassas i takt med den allt snabbare teknikutvecklingen, att människors berättigade efterfrågan på arbets- och rekreationstransporter löses till rimliga kostnader och att varje transportslag skall behandlas likvärdigt i förhållande till sina kostnader och intäkter. Regeringens eget utredningsorgan på trafikområdet har i utredningen av avregleringen av långväga buss dragit en del intressanta slutsatser. I en studie med full avreglering av bussmarknaden kommer man fram till att: en avreglering ökar omsättningen inom busstrafiken med omsättningen i långväga järnvägsresor sjunker endast mycket marginellt () de tillkommande långväga bussresenärerna kommer främst från biltransporter () och i mindre omfattning från flyg, järnväg och regional busstrafik konsumentnyttan beräknas öka med en avreglering leder till minskad miljöbelastning och färre trafikolyckor den samhällsekonomiska vinsten beräknas till . Mycket klarare kan det inte uttryckas. Varje fördröjning av avregleringen av busstrafiken skadar samhällsekonomin, miljön och konsumenterna. Buss i glesbefolkade länder har en mycket stor plats att fylla. Så också i . En fortsatt avreglering och full konkurrensutsättning inom samtliga trafikslag är önskvärd. Därmed tillgodoses kundernas efterfrågan istället för de centrala planernas. Den långväga busstrafiken bör omgående släppas fri genom en fullständig avreglering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avreglering av den långväga busstrafiken.
mot · GL02T906 · 1997-10-06 00:00:00 — En av de marknader som växer allra snabbast just nu är marknaden för teletjänster. I har detta pågått ganska länge, men börjar dessa företagsformer i allt högre grad även att dyka upp inom . I princip handlar det hela om att företag i stället för att ha egen teleservice i form av reception och dylikt köper denna tjänst från ett företag som specialiserat sig på området. Företagsformen går under benämningen Call Centers, Helpdesk, Kundtjänst, Costumer Care och allt annat vad den kan heta. När svenska företag börjar att köpa dessa tjänster av europeiska Call Centers, så går arbetstillfällen här hemma förlorade. Men det behöver inte bli så om vi är förutseende och möter upp denna företagsform och ser vilka förutsättningar vi har här i för etablering. De som förstår sig på denna företagsform säger att det är fyra viktiga faktorer som spelar in vid en etablering: Närheten till marknaden. Tillgången på kommunikationer, som flyg, sjöfart, vägar och järnvägar. Goda telekommunikationsmöjligheter, samt tillgång på personal med goda kunskaper i språk. Beträffande de två första faktorerna så ligger vi i kanske inte så där väldigt bra till om man jämför oss med i övrigt. Däremot när det gäller telekommunikationer och kunskaper i språk, så har hela en tätplats. Vi har ett med internationella ögon sett ett mycket bra och effektivt telekommunikationsnät. Beträffande språk så finns det mycket god tillgång på personal i som behärskar en rad olika språk. Inte då bara de traditionella språken som engelska, tyska och franska, utan också en rad andra språk som finns här med våra olika grupper av invandrare. Detta är när det gäller denna företagsform en stor tillgång. känner vi också till att företaget (Invest in ) arbetar tillsammans med just i frågor av denna art, varför även detta kanske kunde vara något för dem att se över tillsammans. Med andra ord: har här en chans att fånga in nya arbetstillfällen om vi marknadsför oss på ett riktigt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nyetableringar av företag inom telekommunikationsområdet.
mot · GL02T907 · 1997-10-06 00:00:00 — Nya former för arbetspendling Det finns ett stort behov att utveckla former, som underlättar arbetspendlingen. Det gäller inte minst Bergslagskommunerna, där utflyttningen varit stor och flera kommuner förlorat uppemot en tredjedel av sin befolkning. Bergslagskommunerna erbjuder ofta en god boendemiljö. Många har en infrastruktur och ett bostadsbestånd, som är uppbyggda för en större befolkning än dagens, varför det också är ett samhällsekonomiskt intresse att underlätta kvarboende. Kollektivtrafik med buss och tåg spelar en viktig roll för arbetspendlingen, men den behöver kompletteras. I ren glesbygd blir traditionell kollektivtrafik inte möjlig eftersom resandeunderlaget blir för litet. Det gäller också transporter till arbetsplatser, som inte ligger efter de mest trafikerade stråken. Vi vill därför att det skapas formella möjligheter att pröva nya former för kollektivtrafik som alternativ till resande med egen bil. Det senare är dyrt för den enskilde. blir kostnaderna så höga att enskilda arbetstagare med långa resor inte klarar att ta erbjudet arbete med en daglig resesträcka på mellan 15 och . Det är också angeläget ur miljösynpunkt att omfattande resande med egen bil kan ersättas av samåkning i miljömässigt goda fordon. Därför anser vi att kollektivtrafik i mindre fordon, där en av arbetspendlarna kör fordonet är en ekonomiskt intressant lösning. Länets trafikhuvudman skulle ansvara för inköp av ett mindre antal fordon, som kunde användas för arbetspendling. Kollektivtrafikens avgiftssystem skulle gälla för resenärerna. Tillgång till moderna minibussar för arbetspendling skulle påtagligt förbättra både trafiksäkerhet och miljö i förhållande till arbetspendling i egen bil. Systemet skulle också kunna tillämpas för vuxenstuderande, som deltar i utbildning på andra orter. Det gäller inte minst högskolestudier. Vi ser ett stort behov av utvecklingsarbete och okonventionella lösningar inom kollektivtrafiken. Därför anser vi det angeläget att en försöksverksamhet kan komma till stånd i län med Länstrafiken som huvudman. För att en försöksverksamhet med upp till ett fyrtiotal fordon ska komma till stånd kan det krävas dispenser från yrkestrafiklagstiftningen. En förutsättning är bl.a. att vanligt körkort är tillräckligt för den aktuella trafiken. Skatte- och försäkringsfrågor måste också regleras så att försöksverksamhet i tillräcklig skala kan komma till stånd. Vi anser det vidare angeläget att en försöksverksamhet av det slag, som skissas ovan blir föremål för utvärdering i syfte att utveckla kollektivtrafik för olika behov. I utvärderingen bör bl a ingå att studera hur försöket påverkar såväl möjligheterna till arbetspendling som intresset för den mer traditionella kollektivtrafiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med nya former för arbetspendling i län.
mot · GL02T908 · 1997-10-06 00:00:00 — Kryptering är en metod att göra information otillgänglig genom att göra den oläslig för obehöriga. Det behövs en så kallad kryptonyckel för att kunna tyda informationen. Det finns tre olika typer av kryptonycklar: hemlig nyckel, privat nyckel och publik nyckel. Kryptering förknippas med diplomatiskt arbete inom försvarsmakten men berör även samhället i stort, inklusive vårt näringsliv. När det gäller utrikesförvaltningen och försvarets verksamhet används huvudsakligen svensk krypteringsutrustning. finns inga svenska begränsningar i rätten att använda kryptering, vare sig inom landet eller vid kommunikation med parter i andra länder. Det finns heller inga svenska importrestriktioner, medan däremot export begränsas i viss omfattning. Men det finns bland annat därigenom risk att krypteringsteknik kommer att börja spridas internationellt i samband med att exportkontrollen för krypteringsteknik liberaliseras. En större spridning ökar också risken att krypteringsutrustning i större utsträckning kommer att användas av terrorister och andra kriminella. En ökning av krypteringstekniken medför med andra ord nya problem för polis och underrättelsetjänst att avlyssna och inhämta information om brottslig verksamhet. kan man konstatera att det borde finnas ett stort samhällsintresse från framför allt näringslivet för att ta del av krypteringsteknik. Vid elektronisk kommunikation genom Internet löper företag likväl som alla andra användare stor risk att känslig information hamnar i orätta händer. Genom att använda sig av kryptering kan användaren skydda hemlig information. Den som vill skydda sig mot industrispionage måste även uppmärksamma denna del. Men skydd av information genom kryptering förutsätter att ingen utomstående kan få tillgång till krypteringsnycklarna. Dock kan inte begränsningar i rätten att kryptera anses vara den framkomligaste vägen. I ett alltmer internationellt samhälle med e-post, elektronisk handel, avtalsslutande på distans m.m. går utvecklingen i stället mot ett kraftigt ökat behov av kryptering. Frågan om kryptering måste dock bli föremål för en aktivare uppmärksamhet från samhällets sida. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att aktivt uppmärksamma kryptering med anledning av den kraftiga ökningen av elektroniskt överförd information.
mot · GL02T909 · 1997-10-06 00:00:00 — Utvecklingen på arbetsmarknaden går snabbt. försvinner av de lägst kvalificerade jobben. Tillgång till den nya tekniken, till kunskap och möjligheter till utveckling styr alltmer människors livschanser. De nya jobb som tillkommer kräver högre kunskaper och kompetens samt datorvana. Det är en utveckling som rymmer många möjligheter, men som också innebär ökade risker för att klyftorna mellan människor ökar. Alla människor måste ges möjlighet till utbildning och utveckling. På dagens arbetsmarknad börjar datavana bli en del av den grundkompetens som krävs. Det är dock alltför många som inte har möjligheter att utbilda sig eller ens att upptäcka den nya teknikens fördelar. För många ovana är en dator i hemmiljö det bästa sättet att kunna träna. Det kan gälla att skriva, sköta sin ekonomi eller ha en stunds tidsfördriv. Barnen kan ha hjälp i sitt skolarbete, lättare hämta aktuell information och få snygga utskrifter. På Internet kan man leta information om allt mellan himmel och jord från världens alla hörn. Det är en framtidsfråga och en demokratifråga att alla ska ha möjligheter och tillgång till den nya tekniken och dess informationsflöde. Den tekniska utvecklingen går allt snabbare, datorerna blir både bättre och billigare. Det är ändå fortfarande väldigt dyrt att investera i en dator och Internetuppkoppling. De allra flesta har heller inte möjligheter att via sina arbeten få tillgång till en dator i hemmet. Men det vore angeläget att varje familj hade tillgång till en dator med Internetuppkoppling. Det är en rättvisefråga för framtiden. Därför borde tillsätta en utredning för att undersöka möjligheterna till att underlätta datorköp med Internet för privatpersoner. Exempelvis kan man tillåta dem som köper en dator eller hyr/köper enligt LO:s modell viss hjälp med investeringen eller ordna fördelaktiga dataköpslån liknande studielån. Det viktiga är att fler ges tillgång till den nya tekniken . Utredningen får komma med förslag om hur. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillsätta en utredning för att komma med förslag som underlättar investeringar i datorer med Internetuppkoppling för privatpersoner.
mot · GL02T914 · 1997-10-06 00:00:00 — I dagens samhälle är vi ibland helt beroende av att ha tillgång till bil. Det är dock inte självklart att varje hushåll därför skulle behöva äga en eller flera bilar. Om man planerade sitt bilåkande bättre skulle det räcka med ett mindre antal bilar för att tillgodose transportbehovet än vid dagens ägarsystem. Genom att ingå i ett kooperativ i sitt bostadsområde skulle många kunna ha tillgång till en modern, trafiksäker och miljövänlig bil utan att för den skull göra en så stor investering som dagens bilinköp faktiskt innebär. I är det fortfarande mycket ovanligt med tillgång till bil genom en bilpool, trots att det borde vara rationellt för många hushåll. Det skulle dessutom vara miljövänligt, både genom att okynnesåkandet med bil minskar och genom att man bättre skulle hushålla med de naturresurser som går åt vid tillverkning och skrotning av bilar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet att utreda möjligheterna till kooperativt bilägande.
mot · GL02T917 · 1997-10-06 00:00:00 — Tillgängligheten av kollektivtrafik för handikappade I FN:s standardregel för full delaktighet och jämlikhet finns riktlinjer som ger förutsättningar för att människor med funktionshinder skall kunna delta på olika villkor i samhällslivet. De regionala länstrafikbolagen har här ett stort ansvar vid upphandlingen av kollektivtrafik. Ett kravkriterium på trafikmaterialet måste vara att detta är handikappanpassat. Hållplatser och vägarna fram till dessa måste planeras för av- och påstigning för rörelsehindrade. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillgängligheten av kollektivtrafik för handikappade.