mot · GL02Jo2 · 1997-09-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:167 Miljöredovisning och miljöinformation i näringslivet 1 InledningRegeringen har vinnlagt sig om att få en bättre miljöprofil. De stoltamiljöparollerna har varit många. Man har dock inte gett företagen rättförutsättningar för att miljöanpassa sin verksamhet. Det gäller såväldirekt lagstiftning som ekonomiska styrmedel. När regeringen nu läggerfram sin proposition om miljöredovisningar och miljöinformation inäringslivet, så saknas många av de mest grundläggande kraven för att vigemensamt skall kunna bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. I ställetför att sanera i miljöredovisningsdjungeln och ge de miljöprogressivaföretagen nya konkurrensfördelar, låter man begreppsförvirringen bestå. Istället för att införa helhetsansvar hos företagen för sina produkter,knyter man med miljöredovisningsreglerna än tydligare företagets ansvarendast till själva framställan av produkten och missar därmed att belönade företag som tagit in vaggan-till-graven-perspektivet i sitt arbete.Vad regeringen nu lagt fram som lagförslag är inte vad det miljöbättrenäringslivet efterfrågar. Det kommer inte att stärka svensk konkurrenskraftmed miljömedvetenhet som viktigt honnörsord. Det kommer inte heller attgynna omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det krävs ettkraftfullare förslag.2 Vad är en miljöredovisning?Miljöredovisning är inte bara traditionell finansiell information. Det ärinte heller, vilket många tycks tro, en allmän försäkran om att företagetsledning vill värna om naturen. Syftet med miljöredovisning är attmöjliggöra miljörelaterade jämförelser mellan företag, mellan sammaföretag olika år samt mellan olika grenar av samma företag - t.ex. olikaanläggningar, produktlinjer etc. Det bör därför finnas en tydlig kontroll-funktion, som kan verifiera överensstämmelsen med verkligheten. Detbör utifrån miljöredovisningarna stå klart var förbättringar kan och börgöras, utifrån en grundtanke att företagens miljöbelastning ständigt skallminska.Informationen kan vara en beskrivning av företagets totala miljöarbete,både vad som kan presenteras i siffror och vad som enbart kan redovisasverbalt. Läsaren skall få en helhetsbild av verksamhetens miljöpåverkan ochföretagets syn på miljöarbete både i ett kort och i ett längre perspektiv.Redovisningen kan innehålla en redogörelse för företagets miljöpolicy ochandra riktlinjer som företaget antagit för sitt miljöarbete liksom kort- ochlångfristiga mål för detta arbete. Informationen kan även omfatta planeradeaktiviteter på miljöområdet. Vidare kan redovisningen innehålla enbeskrivning av de miljöskyddsåtgärder som företaget vidtagit som en följd avdess miljöpåverkan. Sådana miljöskyddsåtgärder kan vara av både preventivart, t.ex. rökgasrening, och reparativ karaktär, t.ex. efterbehandling avförorenade mark- och vattenområden.Miljöredovisningen utförs eller granskas i regel av miljörevisorer, som ihuvudsak antingen kommer från de etablerade revisionsbyråerna eller frånmiljökonsultfirmor. Många företag gör enbart intern miljörevision, alltsåmed egna anställda.3 Lagstiftning saknasI finns inget formellt krav på att ett företag skall lämna ensärskild miljöredovisning. En översyn av redovisningslagstiftningen görsmen enligt utredningens förslag så tillkommer inga särskilda nyheter vadgäller miljöredovisning. Regeringens proposition föreslår få konkretaåtgärder, trots att den slår fast att "skall vara en pådrivande kraftoch ett föregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Ettmiljöanpassat näringsliv är en förutsättning för ett ekologiskt hållbartsamhälle, varför regeringen på olika sätt bör underlätta och stimuleraframväxten av ett sådant näringsliv." Vidare: "Tillsammans med ett ökatmiljömedvetande i samhället kan en kvalitetsmässigt god och öppeninformation om företagens miljöarbete och effekterna av det göra detmöjligt för olika grupper såsom hushåll, producenter, kreditgivare,upphandlare, kommuner, allmänhet, fackliga organisationer m.fl. attgenom sitt agerande driva på en ökad miljöanpassning av näringslivet. "regeringen föreslår, tämligen tandlöst, att befintlig information skall"utnyttjas och bättre samordnas. "Miljöredovisning, i inskränkt mening, omfattas av redovisnings-lagstiftningen. Som exempel kan nämnas krav på att hänsyn skall tas till allaförutsebara och möjliga förluster som kan hänföras till räkenskapsåret ellertidigare räkenskapsår. Vidare finns krav att förvaltningsberättelsen skallinnehålla upplysningar med vissa för bedömningen av företagets ställningoch resultat viktiga förhållanden och om händelser av väsentlig betydelseliksom upplysningar om företagets verksamhet inom forskning ochutveckling samt dess förväntade framtida utveckling.Lars-Olle , miljörevisor i KPMG , menar att miljöredo-visningar övergripande bör innehålla följande tre moment:1. Företagets uppfattning om ett uthålligt samhälle och kretsloppstankenbildar bakgrund till visionen, som bör bygga på konkreta och adekvata målatt nås på vägen.2. Identifikationen av de hinder som finns på vägen mot företagets vision;vilka hinder som finns , vilka som är störst och vilka som kan tänkasuppstå framöver på både kort och lång sikt.3. En övergripande handlingsplan över hur hindren skall övervinna; hurresurser skall skapas, hur teknik skall kunna utvecklas, hur den fortlöpandemiljöanpassningen skall kopplas till marknadens såväl miljömässiga somkommersiella krav.Vem som skall granska miljöredovisningarna är inte lagreglerat.Vem som helst kan kalla sig miljörevisor. "Det är viktigt att vi får en klardefinition av de krav en miljörevisor skall uppfylla. ", säger ,miljörevisor på . "är det en djungel av olika revisorer. Vimåste få ordning på vilka som verkligen är revisorer", säger , vice ordförande i i Sverige.Föreningen har tagit fram kriterier för godkännande, liksom det finns iindustristandarden ISO 14 010-14 012. fick sina treförsta certifierade miljörevisorer enligt ISO-kriterierna, men de utgöralltså en liten minoritet av alla de som kallar sig miljörevisorer.4 Miljöredovisning i andra länderI många länder finns krav på "gröna bokslut" i anslutning tillden normala årsredovisningen. I måste företagen sedan denförsta upprätta s.k. gröna räkenskaper. Ett företagsmiljöpåverkan skall redovisas i en fristående rapport som bl.a. skallinnehålla en redovisning i fysiska termer samt nyckeltal som exempelvisenergiförbrukning och avfallsmängd i förhållande till verksamhetensnettoomsättning. Miljöredovisningen skall upprättas för sammaräkenskapsperiod som företagets finansiella redovisning och skall ges intill både Erhvervs- og Selskabsstyrelsen och berörd miljömyndighet.I anger aktiebolagslagen skyldighet att också redogöra för företagetsförorening av den yttre miljön och vilka åtgärder som vidtas eller planerasför att motverka dessa föroreningar.I kan en kommande lagstiftning förmodas innehålla krav påföretagen gällande offentlig miljöredovisning, med omfattande och detaljera-de anvisningar om vad redovisningen skall omfatta.I och avkrävs företagen lagmässigt specifika miljöredo-visningar kopplade till olika miljörelaterade områden och deras effekter påföretagets ekonomiska status.Utvecklingen inom miljöredovisningen i de ovan nämnda länderna visaratt hamnat på efterkälken. Regeringens nuvarande proposition är motdenna bakgrund närmast att beteckna som ett tomt slag i luften, bliringet föregångsland utan hamnar på efterkälken. anser att rättentill god miljö och hälsa är för viktig för att samhället, med hjälp av destyrmedel som bjuds, inte skall utnyttja tillgängliga åtgärder. Vi anser därföratt som ett första steg bör följa exempel och ställa krav påatt alla företag/näringsidkare redovisar sin miljöpåverkan på motsvarandesätt.5 Eco-Manegement and Audit SchemeInom EU har det utarbetats en förordning om frivillig miljöstyrning ochmiljörevision, Eco-Management and Audit Scheme (EMAS). Syftet medförordningen är att främja en frivillig förbättring av industrinsmiljöarbete genom att företagen utarbetar och genomför en miljöpolicy,ett miljöprogram och ett miljöstyrningssystem för sina anläggningar.Effekterna av åtgärderna skall utvärderas regelbundet och allmänhetenskall informeras om resultatet av denna utvärdering. I är i dagnågot tiotal företag anslutna.6 betänkande (SOU1997:4)Betänkandet "Förbättrad miljöinformation" fokuserar på kredit- ochförsäkringsgivares samt kapitalplacerares behov av miljöinformation.Man påvisar ett stort och växande behov av miljöinformation, framförallt när det gäller hårda faktorer som direkt påverkar bokslut ochbalansräkningar. Banker, försäkringsbolag och andra finansiellainstitutioner har ett otillfredsställt behov av miljöinformation somunderlag för bedömningar av ekonomiska risker och möjligheter. Ocksåen bredare allmänhet bedöms vara intresserad av sådan information, menden kommer endast till de direkt ansvarigatillsynsmyndigheterna. Framför allt remissinstanserna till utredningen harbetonat vikten av att även allmänhet, medier etc. får tillgång till dennainformation.Utredningen föreslår att , kreditupplysningsföretagen ochövriga miljövårdsorganisationer får i uppgift att sammanställa sådaninformation som efterfrågas av de finansiella institutionerna. Detta skall inteinnebära några kostnader eller investeringar, enligt utredningen.Förslaget tar enbart sikte på företag som bedriver miljöfarlig verksamhet imiljöskyddslagens mening och innebär att sådana företag skall lämnaupplysning om verksamhetens påverkan på den yttre miljön. som antingen är anmälningspliktiga eller tillståndspliktiga enligtdenna lag föreslås alltså omfattas av kravet. Miljöpåverkan som uppstår iproduktionsprocessen berörs, såsom utsläpp och avfall av olika slag. Där-emot omfattas inte sådan miljöpåverkan som uppkommer vid användningenav företagets produkter eller som har samband med produktionen av varoreller tjänster som företaget förvärvar från en utomstående näringsidkare.De rekommendationer som utredningen ger sammanfaller i huvudsak medde förslag som regeringen nu lagt i sin proposition. Ett antal remissinstanserhar dock krävt kraftfullare åtgärder, bl.a. avseende lagkrav på miljöredovis-ningar.7 Miljörelaterad information och revision7.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att ett nytt tredje stycke införs i 6 kap. 1 §årsredovisningslagen angående upplysningar om bolagets påverkan påden yttre miljön. Den nya bestämmelsen skall ses mot bakgrund av förstaoch andra styckena. Redan bestämmelserna i dessa medför att det iblandmåste lämnas information som har att göra med företagets påverkan påden yttre miljön. Så kan t.ex. förekommande utsläpp eller förekomst avförorenad mark ha sådan påverkan på bolagets ställning och resultat attuppgift om utsläppet eller återställningskostnader måste redovisas enligtförsta eller andra stycket. Lagstiftaren har emellertid valt att inteprecisera under vilka närmare förutsättningar som information av dettaslag skall lämnas. God redovisningssed tycks inte kräva någon meraallmän redovisning av exempelvis miljöfarlig verksamhet som inte hardirekt inverkan på bolagets ekonomiska förhållanden.Den nya bestämmelsen syftar till att framhäva att vissa bolag har en meragenerell skyldighet att redovisa miljörelaterad information än vad som följerav första och andra styckena. Av tredje stycket följer att bolag som ärtillstånds- eller anmälningsskyldiga enligt miljöskyddslagen (jfr 3 och 19 §§miljöskyddsförordningen, jämte den till förordningen fogade bilagan) alltidskall lämna upplysningar om verksamhetens påverkan på den yttre miljön.Upplysningskravet avser verksamhetens påverkan på den yttre miljön. Detinnebär bl.a. att i bolag som bedriver tillverkning av varor skall upplysningarlämnas om sådan påverkan som uppkommer i produktionsprocessen. Sådanmiljöpåverkan som följer av användningen av produkter som har tillverkats iverksamheten omfattas däremot inte av upplysningskravet.7.2 de grönas förslag7.2.1 InledningMiljöpartiet accepterar med ett undantag regeringens förslag. Vi hoppasdock att regeringen tillsätter en utredning enligt vad somanförs nedan.7.2.2 Upplysningskravet avseende påverkan på den yttre miljönEnligt regeringens förslag omfattas inte sådan miljöpåverkan som följerav användningen av produkter som har tillverkats i verksamheten avupplysningskravet.Miljöpartiet menar att frågan hur ett företag förhållit sig vad gäller detsedan flera år gällande producentansvaret enligt renhållningslagen också hörtill sådana omständigheter som bör beröras i miljöredovisningen, bl.a.eftersom eventuella underlåtenheter på det sakområdet kan komma attresultera i avsevärda ekonomiska krav. Miljöarbetet kan inte enbartfokuseras på det som kommer ut ur avloppsrör och skorstenar. Därför måstetillverkare och andra redovisa en livscykelspecifikation för de varor somproduceras. I en sådan skall produkternas påverkan på miljön redovisas. Härskall också finnas redovisat hur varan skall återvinnas/destrueras och hurdetta påverkar miljön. Först då kan en verksamhets totala miljöbelastning blisynlig. Detta måste ingå i en miljöredovisning.Vi föreslår därför att uttrycket "verksamhetens påverkan på den yttremiljön" ges en vidare tolkning så att sådan miljöpåverkan som följer avanvändningen av produkter som har tillverkats i verksamheten omfattas avupplysningskravet.7.2.3 En utredningDet finns fortfarande mycket tydliga brister i företagensmiljöredovisningar. Vid en jämförelse mellan nya granskningar och desom har gjorts , ser vi att bristerna är ungefär desamma. Även regeringen inser detta: "Utvecklingen befinner sig ännu iett initialskede och har huvudsakligen skett genom en ofullständigreglering. Detta har fått till följd att jämförbarheten mellan olika företagär låg." Ändå föreslår den inga konkreta åtgärder för att ökajämförbarheten och minska begreppsförvirringen, utan enbart enutvidgad uppgiftsskyldighet för tillståndspliktiga företag.Också den totala begreppsförvirringen som råder vad gäller miljöredo-visningar, miljörevision och miljörevisorer, måste ut. Dagensoklarheter missgynnar både seriösa aktörer bland miljörevisorerna, företagsom söker hjälp med sin miljöredovisning, och allmänheten som sökerinformation om företagens beteende.Vi bedömer att företagen välkomnar en lagstiftning på området, om dengenomförs i samverkan med dem. Vi bedömer att en tydlig och genom-gripande svensk lagstiftning om miljöredovisningars innehåll, miljörevisionoch miljörevisorer stärker svenskt näringsliv internationellt. Svenska företagskonkurrrensfördelar kan ligga just i att vara mer miljöanpassade än kon-kurrenter från andra länder. För att detta skall ha trovärdighet, bör det finnasgoda möjligheter för utomstående, såväl konsumenter som konkurrenter, attseriöst och grundligt bedöma företagets hela miljöpåverkan. Detta är idaginte möjligt, bland annat på grund av att lagstiftning på området saknas.7.2.3.1 UtredningsdirektvMed hänvisning till det som anförts ovan hemställer attriksdagen begär att regeringen skall tillsätta en utredning som skallkomma med förslag till lagstiftning avseende miljöredovisning.Utredningen bör ha följande utgångspunkter:1. Alla näringsidkare bör ha ett ansvar att redovisa sin miljöpåverkan. Detfinns åtskilliga företag som inte bedriver miljöfarlig verksamhet imiljöskyddslagens mening, men som ändå påverkar miljön i stor omfattning,t.ex. transportföretag av olika slag. Skyldigheten att lämna upplysningar omverksamhetens påverkan på den yttre miljön bör gälla alla företag somgenom sina processer eller produkter utövar miljöpåverkan. Givetvis börundantag för mindre företag med ringa miljöpåverkan kunna göras.2. En miljöredovisning bör omfatta:- vad som kommer in företaget av råvaror, ämnen, produkter etc.- energiåtgången för tillverkningen, processen- utsläpp från tillverkningen/verksamheten- avfallshanteringen- producentansvaret för den färdiga produkten.3. Utbildade miljörevisorer skall granska företagens miljöredovisningar,och föreslå ev. förbättringar inför kommande år.Utredningen bör övervägavilka krav på utbildning och certifiering som bör ställas på miljörevisorer.4. Miljöredovisningar skall finnas tillgängliga för allmänheten. Miljö-organisationer får då lättare i sin strävan att få en bild av miljöstörningar.Kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter får en bättre totalöversyn ideras områden. Regeringens miljömål uppfylls snabbare än annars. Inteminst underlättas troligen företagens eget miljöarbete, och svenskt närings-livs miljöprofil stärks. 8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar anta regeringens förslag till ändring av6 kap. 1 § årsredovisningslagen med sådan ändring att även sådanmiljöpåverkan som följer av användningen av produkter som hartillverkats i verksamheten omfattas av upplysningskravet,2. att hos regeringen begär en utredning ommiljöredovisning i enlighet med vad som anförts i motionen.