ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sf205 · 1997-10-06 00:00:00 — Kriterier för rätt till sjukpenning I proposition 1996/97:28 föreslog regeringen förändrade regler för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension. En enig opposition, bestående av Moderata samlingspartiet, , , och , ansåg dock att regeringen förbisett en relativt stor grupp människor vad avser den stegvisa bedömningen av arbetsförmågan, nämligen egenföretagarna. Bland företagarna finns Småföretagarnas Akassa som omfattar 110 000 medlemmar, där vissa branscher är företrädda t.ex. åkeri- och måleriföretag, men stora grupper står utanför, bl.a. jordbrukarna, och de kan riskera att råka illa ut om de bedöms enligt den steg-för-steg-modell som majoritet beslöt. Modellen innebär att skall avgöra hur stor arbetsförmågan är och om man kan vidta andra åtgärder innan förmågan slutligen fastställs och därmed rätt till förmån. Enligt det beslut som en riksdagsmajoritet fattade innebär steg 5 i modellen att skall bedöma huruvida den försäkrade kan klara annat arbete som normalt finns på arbetsmarknaden. Detta innebär att t.ex. en egenföretagare som är lantbrukare och genom sitt arbete fått omfattande förslitningsskador eller astma, vilket inte är ovanligt, skall vända sig till arbetsförmedlingen för att söka nytt arbete. Om ett sådant inte finns riskerar han eller hon att bli arbetslös och har då ingen möjlighet att erhålla ersättning från Akassa, eftersom sådan inte finns för egenföretagare. Arbetslöshetsersättning eller sjukpenning ges inte till en egenföretagare om inte hans eller hennes verksamhet är helt avvecklad. påpekade också vid sin behandling av propositionen, att egenföretagare, t.ex. en lantbrukare som på grund av omfattande förslitningsskador eller astma inte kan fortsätta sitt arbete, enligt den s.k. steg-för-steg modellen (steg 5) tvingas vända sig till arbetsförmedlingen för att söka nytt arbete. Problemet torde dock vara lätt att lösa, genom att steg 5 i trappstegsmodellen t.ex. inte omfattar egenföretagare. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag som innebär att egenföretagarna inte orättvist drabbas av denna nya bedömningsrutin. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag rörande egenföretagarnas rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sf206 · 1997-10-06 00:00:00 — Människor med olika funktionsnedsättningar vill i lika hög grad som alla andra deltaga i arbetslivet. Förutsättningen är dock ofta att det utgår någon form av subvention från samhällets sida. I de flesta fall ligger problemet i att arbetsförmågan inte är konkurrenskraftig på en fri marknad. Man arbetar till exempel långsammare än andra. Möjligheten att ge halvt sjukbidrag innebär att personer som saknar hel arbetsförmåga åtminstone kan arbeta och deltaga i arbetslivet på en halvtidstjänst. Tillämpningen beträffande sjukbidragen styrs av . Det har kommit till vår kännedom att tillämpningen i vissa fall upplevs som oflexibel och att den inverkar negativt på enskildas arbetstillfredsställelse. För vissa personer kan en strikt tillämpning av halvtid innebära att arbetstillfredsställelsen dämpas av att vara tvungen att lämna arbetet/ arbetsplatsen . vill man kanske kunna arbeta för att dagen därpå istället arbeta . För dessa personer skulle det vara mycket bättre om det halva sjukbidraget beräknades utifrån arbetsmängden istället för efter den faktiska arbetstiden. är vi medvetna om att en strikt tillämpning utifrån arbetstiden också kan utgöra ett skydd för arbetstagaren mot ett eventuellt missbruk från arbetsgivarens sida. Vi anser dock att tillämpningen kring detta system bör ses över så att en godtagbar lösning för alla parter kan uppnås. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en flexibel tillämpning av halvt sjukbidrag.
mot · GL02Sf207 · 1997-10-06 00:00:00 — Bättre samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården De reumatiska sjukdomarna, som kan härledas olika diagnoser, utgör tillsammans en av de fyra stora folksjukdomarna i . är det fråga om en stor kvinnosjukdom eftersom av de drabbade är kvinnor. Sjukdomen som sådan kan ha ett mycket allvarligt förlopp och den kan även drabba barn och ungdomar. medicinsk teknologi (CMT) vid har i CMTrapport 1995:9 Samhällsekonomiska aspekter på reumatisk sjukdom visat att det råder en stor obalans mellan indirekta och direkta kostnader när det gäller reumatisk sjukdom. I CMT:s rapport visas att den totala samhällskostnaden för reumatisk sjukdom, penningvärde, uppgår till . är direkta kostnader bestående av slutenvård, öppenvård samt läkemedel. är produktionsbortfall i form av sjukskrivning och förtidspension. Det går därför att dra slutsatsen att det finns utrymme att öka sjukvårdsinsatserna för dessa grupper utan att öka kostnaderna för samhället, under förutsättning att det finns verksamma och effektiva vårdformer som används för rätt grupper. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att en möjlighet öppnas för att sluta avtal med kommun, landsting och länsarbetsnämnd om att delta i gemensamma projekt i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. Detta är förvisso ett steg i rätt riktning, men troligen ett otillräckligt steg. Genom att många landsting har arbetat med olika former av beställarorganisation är det nu möjligt att konstatera att det finns överkapacitet inom vissa delar av sjukvården där det finns vårdköer, t ex beträffande operativa ingrepp för höftledsplastik etc. Att i detta sammanhang nyttja socialförsäkringsmedel för att ta ned dessa köer torde gagna alla parter. Självklart skall prövning ske utifrån patientens medicinska behov och prioriteringspropositionens riktlinjer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en aktiv användning av socialförsäkringsmedel för att korta vårdköer.
mot · GL02Sf208 · 1997-10-06 00:00:00 — Äldre invandrares rätt till svensk pension Socialbidragskostnadens utveckling har påverkat kommunernas ekonomi kraftigt. Kommunerna lägger ner ett väsentligt arbete och engagemang i syfte att få ner socialbidragsberoendet och finna andra försörjningskällor för människor. Det finns dock en betydande del av socialbidragskostnaderna som kommunerna har små möjligheter att påverka. Det gäller de äldre invandrare som inte är berättigade till full svensk pension. För denna grupp i samhället har det ekonomiska biståndet blivit en permanent försörjningsväg. Alternativa försörjningsmöjligheter är få. Situationen är allvarlig ur kostnadssynpunkt men framför allt för individen. Det är en sned människosyn att hänvisa dessa människor till socialbidragsberoende på grund av att de står utanför våra traditionella trygghetssystem. Det är förnedrande för den enskilde att för evigt vara hänvisad till denna försörjningsform. Frågan är framför allt av stor betydelse för kommuner i storstäder med många invandrartäta områden. I kommundel (kommun) är det av biståndskostnaderna som utgörs av socialbidrag till äldre invandrare som saknar pension. Två statliga kommittéer har i sina betänkanden uppmärksammat problematiken. har i sitt slutbetänkande pekat på det felaktiga med att äldre personer som invandrat i hög ålder ska försörjas med socialbidrag. Även har i ett av sina delbetänkanden föreslagit att detta på något sätt ska finansieras av staten. Försörjningskällan för äldre invandrare bör inte vara socialbidrag. I stället borde försörjningen vara en nationell angelägenhet och inte de enskilda kommunernas ensamma ansvar. I har vi valt den självklara vägen att inte styra människors bostadsort. Därmed bör detta vara av nationellt intresse. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att regeringen ser över hur kostnaderna för äldre invandrare har belastat kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om äldre invandrare som saknar rätt till svensk pension.
mot · GL02Sf209 · 1997-10-06 00:00:00 — Anorexi eller andra ätstörningar är ett stort och växande tonårsproblem som kräver nya och utvecklade behandlingsmetoder för att komma tillrätta med problemen. Uppskattningsvis handlar det om cirka 200300 barn som drabbas i landet. Bland annat vid pågår ett projekt som har till uppgift att utveckla behandlingsmetoder för att vidareutveckla samarbetet runt patienter med anorexia nervosa och andra ätstörningar. har anorexipatienter vårdats långa perioder på sjukhus i slutenvård. I projektet har man funnit att man når bättre resultat om någon förälder finns hemma och hjälper flickan att bryta svälten för att successivt kunna börja äta igen. I detta skede av sjukdomen har patienten och familjen regelbunden poliklinisk kontakt och står under läkarkontroll vid Barn- och ungdomskliniken. Förutom att föräldrarna finns hemma med dottern i behandlingen behövs båda föräldrarnas medverkan i den polikliniska vården som består av familjeterapi med samtal i början en gång och successivt glesare. Föräldrar till axorexipatienter har ofta stora ekonomiska svårigheter att hjälpa sitt barn på grund av orimligt inkomstbortfall. Man har tagit kompensationsledigt eller semester när man vårdat sin sjuka tonåring hemma. Tillfällig föräldraförsäkring utgår till dess barnet fyllt . För att göra föräldramedverkan ekonomiskt möjlig i familjeterapin bör medel tillföras så att anhörigvård kan medges efter det barnet fyllt . Den samlade expertisen inom detta område är enig om att familjeterapi ger det bästa resultatet. Att behandla patienten i sluten vård kostar per vårddag . Kostnaderna vid behandlingshem är också betydande i jämförelse med familjeterapi där föräldrarna kan medverka kontinuerligt i vården. Såväl resultaten av behandlingsmetoden familjeterapi som de besparingar som kan göras i förhållande till sluten sjukhusvård talar för att ersättning för anhörigvård bör kunna utgå till de föräldrar som deltar i vården av tonåringar med anorexia nervosa och andra ätstörningar. Gruppen är relativt liten men ytterst handlar det om en utvecklad vård som innebär att tonåringen blir frisk och slipper livslångt lidande. Ändring av sjukförsäkringen bör ske så att ersättning vid närståendevård kan utgå till föräldrar som deltar i behandlingen av barn med anorexia nervosa och andra ätstörningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av sjukförsäkringen att ersättning vid närståendevård kan utgå till föräldrar som deltar i behandlingen av barn med anorexia nervosa och andra ätstörningar.
mot · GL02Sf211 · 1997-10-06 00:00:00 — En nyföretagare som valt aktiebolagsformen för sin verksamhet får sin sjukpenninggrundande inkomst bestämd enbart utifrån den faktiska lön som tas ut från företaget. En företagare som bedriver den nystartade verksamheten i form av handelsbolag eller under enskild firma får den sjukpenninggrundande inkomsten under ett uppbyggnadsskede baserad på en fiktiv intäkt. En företagare som blir sjuk och som bedriver verksamheten i aktiebolag får sin sjuklön de första () från sitt eget aktiebolag. En företagare som driver verksamheten i form av handelsbolag eller under enskild firma kan välja mellan en, tre eller trettio dagars karenstid. Efter karenstiden betalar sjuklönen. Det är inte rimligt att utformningen av sjukförsäkringssystemen skall styra en företagares val av företagsform. Verksamhetens form skall styras av affärsmässiga överväganden. Det är därför rimligt att reglerna för sjukpenninggrundande inkomst och sjuklön förändras så att den som väljer aktiebolagsformen inte råkar ut för sämre villkor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att anpassa sjukförsäkringssystemet så att nyföretagande i aktiebolagsform inte otillbörligt missgynnas.
mot · GL02Sf213 · 1997-10-06 00:00:00 — De utredningar som arbetat har tvingats arbeta under stor tidspress på grund av den akuta situationen. genomfördes en stor skattereform, då tider av skatteförändringar gjort att skattesystemet inte längre var överblickbart. har ett nytt hållbart pensionssystem uttretts och införts. På motsvarande sätt behövs det göras en reformering av de övriga välfärdssystemen. Trygghetssystem måste bygga på den ekonomiska verkligheten, annars blir de snart otrygga. Människor måste kunna lita på att exempelvis ekonomisk trygghet, vård och omsorg som det offentliga svarar för kommer att fungera även i ett långt perspektiv. vill genomföra en välfärdsreform. Vår utgångspunkt är de principer som vi presenterat ovan. Välfärdsreformen ska utgå från att vi behöver bygga ett nytt välfärdssystem som håller flera generationer framöver. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principer för nya trygghetssystem, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning och om att återkomma med förslag om ett nytt familjestöd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny arbetslivs- och ohälsorelaterad försäkring, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om socialbidragsnormen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en välfärdsreform.
mot · GL02Sf215 · 1997-10-06 00:00:00 — Regelsystemet för företagare är både komplicerat och svårtillgängligt. En vanlig småföretagare kan knappast räkna ut sin egen sjukpenning och det har visat sig att även har problem med att informera om och tillämpa reglerna. Dessa regler lämnar dessutom ett stort utrymme för godtycke. Att företagare ej kan förutse sin sjukersättning vid sjukdom är en stor brist. För att komma tillrätta med denna rättsosäkerhet och för att skapa ett bättre klimat för småföretagarna bör reglerna om sjukpenning förenklas. Det finns inga skäl att behandla företagare olika beroende på vilken företagsform de har valt att driva sin verksamhet i när man beräknar sjukpenning eller att ha en extra takregel, den s k jämförelseinkomsten, för företagare med enskild firma eller handelsbolag. Det kan även ifrågasättas om det, för företagare som driver enskild firma eller handelsbolag, verkligen är rätt att låta företagens deklarerade nettointäkt utgöra utgångspunkten för beräkning av sjukersättningen vid sjukdom. En företagare måste kunna planera sitt företags ekonomi genom tillåtna bokslutsdispositioner utan att bestraffas med en lägre sjukpenning. Dessutom är syftet med sjukpenning att den skall ersätta förlorad inkomst vid sjukdom och det är inte ovanligt att den verkliga förlorade inkomsten vid sjukdom är en annan än vad som framkommit av företagets nettointäkt. När man säger sig vilja uppmuntra människor att starta egna företag bör man också se till att det finns väl fungerande och förutsebara regler om sjukpenning för dessa företagare. Ett första steg i rätt riktning är att slopa regeln om den s k jämförelseinkomsten och skapa regler som är neutrala till företagsformen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av regler för sjukpenning för företagare i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sf216 · 1997-10-06 00:00:00 — Företagares villkor vid sjukdom Regeringens reträtt i sjuklönefrågan då man backar tillbaka till den nivå som tidigare gällde, från en månad till en halv månad, är självfallet välkommen. Det kan säkerligen förbättra möjligheterna och underlätta nyanställningar i små företag. Småföretagaren själv behöver däremot vara extra försiktig med hur han ordnar sina egna villkor. Om han inte kör exakt efter regelboken, kan också de bästa avsikter för företaget leda till ett ekonomiskt dråpslag mot honom själv. I ett fall hade en företagare betalat till den allmänna sjukförsäkringen, i form av arbetsgivaravgifter och skatter och i form av den egenavgift, som alla, som uppbär lön, betalar. Han råkade ut för en svår olycka, då han tvingades till en lång konvalecenstid, med gipsade ben och en nästan fullständig arbetsoförmåga. Ändå blev han utan sjukersättning. Vad gjorde han för fel? hade han investerat i en ny utrustning och i förberedelser för att anställa ytterligare en person. Han valde att finansiera detta själv, men tog i gengäld inte ut någon lön ur företaget, trots att han inför expansionen snarare jobbade mer än vanligt. En nyinförd regel, , säger att ersättningen för en företagare vid sjukdom, när det gäller aktiebolaget, skall baseras på det senaste halvårets lön. Detta slog mycket hårt mot denne företagare, som alltså fick noll i sjukpenninggrundande inkomst. Att så att säga vara försiktig och ligga lågt och leva på besparingar under en investeringsfas är ju mycket vanligt bland småföretagare. Dessutom i många fall sunt och riktigt. Hade företagaren däremot tagit ut lön och lånefinansierat investeringen hade han fått sjuklön. Hade det varit enskild firma eller handelsbolag hade också gällt sjuklön. Då gäller andra regler. Men inte om det är småföretag i aktiebolagsform. Den slutsats man kan dra av ett sådant exempel är att sjuklönevillkoren också för småföretagare bör ses över så att problem, som det angivna exemplet visar, inte uppstår. Det är viktigt att seriös företagsamhet, där man i omsorg om både företaget och avsikten att nyanställa, inte drabbas av diskriminerande särbestämmelser, som kan göra en småföretagare utblottad vid sjukdom. Ett annat exempel är att företag som startar med hjälp av starta-eget-bidrag inte får ta ut lön från sitt aktiebolag. Då försvinner bidraget. Men tar nyföretagaren inte ut sin lön så försvinner å andra sidan sjukersättningen! Också detta exempel styrker påståendet att sjuklönereglerna för företagare är svårtolkade och i många fall oförutsägbara. I då statsmakten säger sig vilja uppmuntra småföretagsamheten, bl a i avsikt att väcka möjligheten för nyanställningar och produktexpansion, är det viktigt att försvårande regler inte dämpar entusiasmen och viljan att både investera och nyanställa. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den snabbt ser över villkoren för småföretagares villkor vid sjukersättning i avsikt att åstadkomma ett regelsystem som ger trygghet vid sjukdom och undviker hindrande moment för småföretagens investeringar och nyanställningar.
mot · GL02Sf220 · 1997-10-06 00:00:00 — I ett beslut garanterades änkorna ett ekonomiskt grundskydd. Regeringen har brutit det löftet, vilket är både omoraliskt och oacceptabelt. Den inkomstprövning som dagens änkor blivit utsatta för är stötande. De änkor som enligt tidigare övergångsregler haft änkepension i form av folkpension i princip kvinnor födda skulle inte behöva drabbas av några försämringar. De har inrättat sina liv efter de regler som gällde vid makens frånfälle. Riksdagsbeslutet gav dem garantier för fortsatt trygghet. har regeringen uppenbarligen struntat i detta. Om nu regeringen ville behovspröva änkepensionerna borde det självklart endast gälla framtidens änkor. Att nu ändra pensionerna retroaktivt och sätta många änkor i en oväntad och ännu svårare situation är helt oacceptabelt. Många änkor har förlorat utöver alla de skattehöjningar och bidragsminskningar de, liksom alla andra, drabbats av. Vi anser att den nya lagen innebär avtalsbrott, löftesbrott, retroaktiv lagstiftning och konfiskation. Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag som undanröjer avtalsbrott, retroaktiv lagstiftning och de uppenbara orättvisor som drabbat så många änkor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om änkepensionerna.
mot · GL02Sf221 · 1997-10-06 00:00:00 — Statlig pension till äldre invandrare Äldre invandrare som har socialbidrag som enda uppehälle, utgör en allt större ekonomisk börda för kommunerna. Skall kommunernas ekonomi urholkas alltmer p.g.a. ökade socialbidrag till grupper som egentligen borde kompenseras av staten? Kommuner med invånare som har invandrarbakgrund kompenseras i stort av staten för sina extra kostnader genom särskilda statsbidrag. Problem uppstår dock i de sammanhang där individer, som antingen kommit i sen ålder till eller bott länge i vårt land, utan att ha haft möjlighet till egen försörjning, inte erhåller någon annan försörjningsform än just socialbidrag. Detta gäller samtliga berörda kommuner i allmänhet, men drabbar särskilt kommuner som har en stor andel invandrare. Arbetslösheten i stort har till mycket stor del drabbat just personer med invandrarbakgrund. Detta medför att en allt större grupp kommer att hamna i motsvarande situation, dvs. tvingas att leva på socialbidrag. Kommunerna sitter och kommer att sättas i en allt svårare ekonomisk situation, om inte staten tar sitt ansvar för detta. Arbetslösheten är ett statligt ansvar. Pensionsåtagandet är ett statligt ansvar. Dessutom är det som beslutar om inriktningen för invandrar- och flyktingpolitiken. Det naturliga vore att staten tog över ansvaret att betala ut någon form av pension till de äldre medborgarna med invandrarbakgrund, som annars skulle behöva socialbidrag för sitt uppehälle. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betalningsansvaret för äldre invandrare.
mot · GL02Sf222 · 1997-10-06 00:00:00 — Snedvridning av konkurrensen inom detaljhandeln För att gynna småföretagen har arbetsgivaravgifter sänkts. Varje privatägd butik ges rätt till avdrag medan t.ex. 41 butiker och varuhus i och buntas ihop till ett enda avdrag. Konsekvensen blir att avdrag blir medan privathandeln kan dra av miljonbelopp . Detta snedvrider konkurrensen inom dagligvaruhandeln. För en liten butik, oavsett vem som är ägare, kan en liten reducering av kostnaderna innebära en lättnad. När den ena av två konkurrerande butiker får en kostnadsfördel, som beror på ojämlik behandling när det gäller avdrag, innebär det tävling på olika villkor. Det är angeläget att konsekvenserna av avdragsrätten följs upp av regeringen och största möjliga konkurrensneutralitet uppnås inom detaljhandeln. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsrätt på arbetsgivaravgiften inom detaljhandeln.
mot · GL02Sf223 · 1997-10-06 00:00:00 — Underhållstöd till barn med särlevande föräldrar Det nya underhållsstödet beräknas utifrån inkomst utan hänsyn till den faktiska ekonomiska betalningsförmågan hos berörd förälder. Många har fått väsentligt sänkt inkomst sedan 1995 års taxering. Många föräldrar som separerat har för barnens skull inte velat sälja en eventuell bostadsrätt eller villa för att de inte skall tvingas bryta upp från en invand miljö. Skulderna för den tidigare bostaden som den ifrånflyttande föräldern då delar tas absolut ingen hänsyn till. I många delar av vårt land är det dessutom omöjligt att sälja ett hus eller en lägenhet som är hårt skuldsatt. Priserna ligger långt under toppårens tak . Banker och finansinstitut vägrar också den ensamstående föräldern att överta bostaden eftersom det är säkrare för dem att ha två betalningsansvariga. I praktiken måste föräldrarna då ta med sig stora lån om de säljer bostaden. Dessa lån är begränsade i storlek och löper till väsentligt högre ränta utan säkerhet. medför en framtvingad försäljning en minst lika dyr bostadskostnad, medräknat överflyttade lån, och barnen tvingas till miljöbyte. För dem som fått skuldsanering slås allt sönder med det nya underhållsstödets konstruktion. kan medge anstånd med viss del av betalningen men den icke betalade skulden läggs med ränta till en samlad skuld som först kan prövas. Med den nya beräkningen av underhållsstödet kommer en förälder som inte kan betala enligt den nya beräkningen att alltid häfta i skuld. Det är viktigt att man i en utvärdering av underhållsstödet tar hänsyn till den faktiska betalningsförmågan och att skulder som hänförs till tiden före omläggningen av underhållsstödet skall kunna ligga till grund för beräkningen av underhållets storlek. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvärdering av underhållsstödet.