mot · GL02Jo304 · 1997-10-06 00:00:00 — Sedan urminnes tider har svenskarna fått sin bärgning urskogen. Jaktbyte, vedbrand och byggnadsmaterial harhämtats ur skogen. Träkol, som använts bland annat vidjärnframställning, var en viktig traditionell skogsprodukt. används skogen huvudsakligen som industriråvara. Dengår till sågverk och massabruk och håller på att återfå sinbetydelse som energiråvara. Skogen har också alltmer,framför allt i de tätortsnära områdena, kommit att blisinnebilden för natur och rekreation. Av vikt är också dejaktmöjligheter som skogen erbjuder.I täcks inte mindre än av skog. De motsvararcirka av hela ytan vilket gör till ett av de mest beskogadeländerna i världen. Den produktiva skogsmarken uppgår till knappt 23miljoner hektar.Växande träd binder stora mängder koldioxid vilket gör att ett aktivtskogsbruk har en viktig funktion i att bromsa eller hejda en ökning avväxthusgaserna.För den svenska ekonomin är skogen av största betydelse. Skogsprodukterhar den mest positiva handelsbalansen av alla produktslag. Nettovärdet var72 miljarder kronor 1996. I absoluta tal var exporten värd 85 miljarderkronor. Som jämförelse var nettoexportvärdet 1996 för verkstadsindustrin40 miljarder kronor.Skogen och skogsindustrin sysselsätter direkt 100 000 personer vilketmotsvarar av det totala antalet sysselsatta. Därtill skallläggas annan sysselsättning som är direkt beroende av skogsnäringen. Inteminst gäller det transportsektorn. Eftersom skogen växer i stort sett i helaSverige är dess regionala betydelse större än vad som kan utläsas avovanstående siffror.SkogsbrukSkogen i består till av barrträd. Mindre är så kallade ädellövträd.Antalet företag med skog är cirka 245 000. Av den totala skogsmarken ägd av enskilda. ägs av aktiebolag. Största ägareär med . Staten har efter bolagiseringen ochdelprivatiseringen av kvar i sin ägo . innehav är och kommunerna har ungefär likamycket. En annan ägarkategori är allmänningar vilka tillsammans med övriga ägare står för . Unikt för är den storaandelen bolagsägd skog och den låga andelen statlig.Ägandeförhållandena skiljer sig geografiskt åt. I är skogen privatägd. I är det , i södra och i norra som ägs av privata. Medelarealenför privatskogsbruket är nästan . Någon motsvarighet tilljordbrukets storleksrationalisering har inte skett och är heller inte att vänta.De flesta enskilt ägda företagen är rena skogsbruksföretag. Mellan lantbruks-räkningarna 1976 och 1992 förändrades förhållandet mellan kombinations-företag jord-skog och rena skogsföretag dramatiskt. 1976 fanns 45 procentav arealen på kombinationsföretag och på rena skogsföretag.1992 hade förhållandet ändrats så att endast en tredjedel av arealen fanns påkombinationsföretag. Ser man till antalet företag har andelen kombinations-företag minskat än mer. Det betyder att de mindre kombinationsföretagenarrenderat ut åkermarken men behållit skogsmarken.Spridningen av ägandet i skogen är positiv av flera skäl och ligger helt ilinje med vår uppfattning om ägandespridning. Det privata ägandet när detgäller areella tillgångar bygger på gamla traditioner i vårt land, och det är avstort värde att denna ägarstruktur kan bibehållas. Ansvar och förvaltarskapföljer ägandet, och detta ansvar har gått i arv mellan generationer.RegelsystemVad man får och inte får göra i skogen reglerashuvudsakligen i skogsvårdslagen. stiftades denförsta lagen där principen om långsiktig hushållning varvägledande. Utan att frångå denna princip har lagen ändratsflera gånger . Fram till den senaste ändringen 1993ökade detaljregleringen, mest markant . förändring var omfattande och innebar attägarna återfick en större frihet att sköta sin skog.Återbeskogningskravet kvarstår dock liksom skyddet föryngre skog och reglerna för att bekämpa insektsskador.Det har gått sedan lagen trädde i kraft. Trots detta tyder allt på attskogsägarna i gemen har axlat sitt nya ansvar väl både vad gäller skogsvårdoch miljöhänsyn.Den andra viktiga lagen som styr skogsbruket är alltså naturvårdslagensom reglerar vad som är tillåtet ur naturvårdssynpunkt. Naturvårdslagentillsammans med andra miljölagar föreslås ingå i den miljöbalk som håller påatt tas fram. I detta förslag läggs nya restriktioner som berör brukandet.Skogsvårdslagen läggs utanför balken men skall behandlas senare i sambandmed följdlagstiftningen.Genom de aktionsplaner för bevarad biologisk mångfald i skogen somSkogsstyrelsen och tagit fram konkretiseras skogspolitikensmål och åtgärderna för att nå dit. De bägge statliga verken har haft delvisolika syn på genomförandet. Att fick huvudansvaret ävennär det gäller aktionsplaner för skogen kan tolkas som att staten förnärvarande prioriterar skogens miljöfrågor framför dess produktionsfrågor.En tredje lag som har betydelse för skogsbruket är jordförvärvslagen.Lagen ger utrymme att pröva markförvärv av aktiebolag restriktivt. Ipraktiken tillämpas dock inte lagen på detta vis. Förvärv av enskilda personerär i vissa områden helt fria, i glesbygdsområden kan det i de flesta fall krävasen bosättning på fastigheten för att köpet skall godkännas. Medborgare i EUhar lika stor rätt som svenskar att köpa jordbruksfastigheter i Sverige.Skogsbruket omfattas också av kulturminneslagen. Den innebär ett striktansvar för att fornlämningar inte skadas. I skogsvårdslagen stadgas omhänsyn till andra kulturminnen.Nej till ny skogsvårdsavgiftI budgetpropositionen föreslås införande av en avgift förtillsyn och kontroll och att detta skall regleras i 37 §skogsvårdslagen. Vi motsätter oss införandet av en sådanavgift och yrkar avslag på propositionen i denna del.Den föreslagna kontrollavgiften är enligt vår uppfattning inget annat änförsök från regeringens sida att på detta sätt återinföra en skogsvårdsavgift.Erfarenhetsmässigt vet vi från andra områden att liknande avgifter kan bliganska betydande. Förslaget är också mycket dåligt motiverat ipropositionen.Anmälan skogsbiobränsleBeträffande föreslagen ändring i 14 § skogsvårdslageninnebärande att anmälningsplikten skall gälla även förskogsbränsleuttag är motiveringen i propositionen intetillräckligt preciserad. Vi förutsätter att föreslagen ändring ärmiljömässigt motiverad. Vi anser att det klart skall framgå attsådan anmälan om skogsbränsleuttag skall gälla endast i defall anmälningsskyldighet föreligger för slutavverkningenligt denna paragraf. Skogsbränsleuttag som görs på annatsätt skall inte omfattas av anmälningsplikten.Säkerhet för återväxtkostnaderDen som har avverkat måste anlägga ny skog enligt 5 §skogsvårdslagen (SVL). Om en avverkning föranlederförhållandevis dyra återväxtåtgärder i större omfattning fårskogsvårdsstyrelsen i samband med avverkningen enligt 36 §SVL besluta att säkerhet skall ställas för fullgörandet avåtgärderna. Om säkerhet inte ställs får skogsvårdsstyrelsenförbjuda avverkning på brukningsenheten.Användningen av säkerhet har fördubblats bl.a. till följd av de storaavverkningsmöjligheter som öppnats genom att SVL förenklades ochliberaliserades genom skogspolitiska beslut. Det skall dockobserveras att lagens återväxtkrav är oförändrade.Vi förutsätter att klara motiv skall finnas för ställda krav på säkerhet ochatt dessa inte görs generella eller ställs i onödan. Dock har under senare årfunnits enstaka exempel på att man genom snabba ägarbyten av skogs-fastigheter kunnat dra sig undan återväxtåtgärder. Vid ägarbyte avfastigheten blir säkerheten tyvärr verkningslös eftersom återväxtskyldighetengäller för skogsmarkens ägare. För fall som här beskrivits, där ägaren ålagtsatt ställa säkerhet, skall även tidigare ägare vara ansvarig för de återväxt-åtgärder som är föranledda av hans avverkning.Ett annat problem med säkerhetsinstrument i SVL uppstår när skogsägarenär ovillig att efterkomma beslut att ställa säkerhet.Lagens möjlighet att i sådana fall meddela ett avverkningsförbud för denaktuella avverkningen är då ofta, genom att avverkningen redan är utförd,verkningslös. Det har också framkommit att fastigheten redan bytt ägareinnan säkerhetsbeslutet och förbud har kunnat meddelas. Den tid som åtgårför att få fram ett avverkningsförbud föranlett av att säkerhet vägras uppgår,främst till följd av att besvärstiden skall löpa, . Efter detatten avverkningsanmälan har inlämnats får avverkningen utföras när sexveckor har förflutit.Det finns exempel på att denna möjlighet att förhala beslutsprocessen harutnyttjats, med följd att säkerhetsinstrumentet blir verkningslöst. Även i dettafall finns det anledning vidta åtgärder som säkerställer att säkerheten blirställd i de fall den erfordras.Vi anser att regeringen bör överväga på vilket sätt man skall kommatillrätta med ovan angivna problem.TillväxtSedan början av 1900-talet har arealen skog stadigt ökat iSverige. Därtill växer det mer skog per ytenhet. Detta hartillsammans bidragit till att virkesförrådet med undantag förnågra år ökat trots ökad avverkning.Det finns flera förklaringar till detta. Så har till exempel skogplanterats på hedar och och det har skett enövergång till trakthyggesbruk. Den statliga skogspolitikenhar varit inriktad på att öka produktionen bl.a. genom attöverföra lågproduktiv skog till produktiv skogsmark, ochskogsmark har dikats och gödslats. Det atmosfäriskakvävenedfallet har delvis tillgodogjorts som växtnäringvilket också ökat tillväxten. beräknas denårliga tillväxten till cirka 96 miljoner skogskubikmeter.Avverkningarna har i genomsnittuppgått . Vid en jämförelsemellan tillväxt och avverkning måste man bl.a. beaktaskogens åldersklassfördelning och hänsynen till naturvården.Synen på skogsskötseln har förändrats. Större hänsyn tas till miljö-faktorer. Den statliga politiken har numera miljön som ett jämställt mål medproduktionen, vilket satt sina spår i såväl lagstiftning som myndighets-utövning. Kvävenedfallet finns kvar, men minskar något. Hurvirkestillväxten kommer att påverkas är för tidigt att säga. Det bördock inte komma som en överraskning om virkesförrådet inte ökar i sammatakt eller inom loppet av några decennier skulle börja minska eftersomförändringarna verkar i produktionssänkande riktning.Markens pH har i sjunkit somväxtnäringsförrådet dramatiskt minskat. Det finns dock inga klarlagdasamband mellan lågt pH och skogens tillväxt. Utvecklingen ger trots dettaanledning till oro.Skador på skogen, mätt som kronutglesning, observerades i sydvästraSverige . följs skadeutvecklingen årligenav riksskogstaxeringen och av skogsvårdsorganisationen. Den tidigareökningen av kronutglesningen i äldre barrskog i tycks hastannat av.AvverkningEtt skogsskifte avverkas (röjs och gallras) normalt fleragånger under en produktionscykel. Beroende på växtplatsoch trädslag sker slutavverkning . Vidgallring får man i första hand massaved, vid slutavverkning iförsta hand sågtimmer. Under en produktionscykel hämtaslika stor volym massaved som sågtimmer från ett skifte.Eftersom sågtimret betalas bättre än massaveden kommerungefär av nettointäkten från sågtimmer och 30procent från massaved. För skogsägaren är det alltså avstörsta betydelse att en stor andel av träden blir sågtimmer avgod kvalitet. Röjning och gallring bör därför inriktas på att fåfram bästa möjliga virkeskvalitet vid slutavverkningen.Avverkningen sker i stor utsträckning maskinellt. Slutavverkning har längeskett med maskin. Även gallring sker nu tack vare nya smidiga maskiner tillstor del maskinellt.Eftersom skogsbruk är en långsiktig näring är det inte självklart attresultatet av skogsvårdsåtgärder kan överblickas under en livstid. Skogenbehöver inte av biologiska skäl skördas utan det ärandra faktorer som styr när den avverkas. Viktigast bland skälen är fögaförvånande skogsägarnas ekonomi men den grundmurade skogsbruks-traditionen driver i sig också fram aktivitet och avverkningar.Svenskt privatskogsbruk är inne i en period med många generationsskiften.Ofta hoppar man över en generation. Det betyder att många nya skogsägareär relativt unga och omfattar en ny tids värderingar, vilket kan komma att fåbetydelse för benägenheten att avverka. På de små fastigheterna väger oftarekreationsvärden tungt. Oron för att t.ex. jakten påverkas negativt kan bidratill att naturvärden sparas. Ett striktare ekonomiskt synsätt kan också bidratill minskad gallringsbenägenhet. Vi anser dock att det är viktigt attgallringen utförs ur produktionssynpunkt inom aktiva skogsbruksområden.LönsamhetLönsamheten i skogsbruket kan beräknas på olika sätt. Denkan vara nettot efter en avverkning. Därtill kan man läggakostnaderna för de skötselåtgärder som har vidtagits under enomloppstid. Tar man också hänsyn till kapitalkostnader ochförvaltningskostnader får man ett företagsekonomiskt måttpå lönsamheten. En annan viktig faktor att fånga in vid enlönsamhetsberäkning är förändringar i markvärdet. Det ärdock svårt att på ett rättvist sätt ta hänsyn till detta eftersomvärdet är fiktivt till dess fastigheten säljs. gällanderealisationsvinstbeskattning medför ofta att större delen av -ibland hela - den eventuella realisationsvinsten försvinner iskatt. En realisationsförlust får i de flesta fall bäras avsäljaren.Om företaget har en någorlunda jämn åldersfördelning på sin skog och ärså stort att avverkning och skogsvård sker är lönsamheten svår attberäkna. Ett sätt att mäta lönsamheten i branschen är att göra engenomsnittsberäkning för alla privata skogsägare. Historiskt har den realaavkastningen från skogsmark i genomsnitt legat på 5 procent.De långa produktionscyklerna gör att det endast är reala ekonomiska måttsom är relevanta att använda. Vid en avkastning som i princip är lika högsom inflationen blir således nettoavkastningen noll. Detta visar hur sårbarskogsnäringens lönsamhet är för också nominellt låga avgifts- och skatte-pålagor.Intäkterna till skogsbruksföretaget kommer vid avverkningstillfällena.Kostnaderna är däremot mer utspridda över tiden. Detta ställer krav på engod likviditetsplanering. Likviditetsfrågorna är för många företag lika viktigasom lönsamheten. Är likviditeten låg kan man tvingas avverka också iperioder med oförmånliga priser. Detta är olyckligt för skogsägaren ochpåverkar virkespriserna nedåt.Vid olika tillfällen har framförts propåer om nya avgifter på skogen. Dessaresonemang har oftast knutits till frågor kring miljön. Vi anser att de bådamålen i skogsvårdslagen skall kunna uppfyllas utan nya pålagor. Samtidigtsom miljömålet är angeläget så är skogen utomordentligt viktig för detsvenska folkhushållet. Nya pålagor skulle försämra lönsamheten ochkonkurrenskraften. Med anledning härav anser vi att skall geregeringen till känna att nya avgifter på skogsbruket, t.ex. i form avmiljöavgifter, inte skall föreläggas riksdagen.Det är vidare angeläget att äganderätten inte urholkas. Från Moderatasamlingspartiets sida har vi i partimotion 1997/98:Jo707 som behandlarmiljöfrågorna tagit upp detta och bl.a. krävt att äganderättsfrågorna inomramen för begreppet "pågående markanvändning" inte får inskränkas. Dettagäller även rätten till ersättning i samband med inskränkningar i pågåendemarkanvändning, som är betingad av allmänna miljöintressen.Virkesmarknad i förändringHandeln med virkesråvara har genomgått stora förändringarunder . Det som tidigare enbart var en lokaltpräglad marknad har ersatts av ett marknadsmönster därvarken länsgräns eller riksgräns längre utgör ett hinder förvirkeshandeln. Importen är betydande främst av massavedoch i synnerhet björk, men även importen av sågtimmer ökari omfattning. Som exempel kan nämnas att importen avrundvirke 1995 motsvarade av den samladeskogsindustrins råvarubehov. Exporten av massaved ochtimmer till har alltid varit stor, men nya mönster kanskönjas där både och är nya marknader försvenskt rundvirke.Globaliseringen av virkeshandeln har medfört en ökad konkurrens försvenskt skogsbruk. För virkesmarknadens aktörer är ,, norra och en enda virkesmarknad när det gällerföretagens marginalkvantiteter. Det är därför viktigt att hålla nerekostnaderna för det svenska skogsbruket.Långsiktigt är skogsindustrins betalningsförmåga helt avhängig efterfråganpå papper, massa och sågade trävaror. Skogsindustrin är konjunkturkänsligvilket också avspeglar sig i prissättningen på skogsråvara. Vid hög-konjunktur är priserna på virkesråvara höga, och det är lönsamt för denenskilde skogsägaren att avverka. Svängningarna i prissättningen har ökatvilket har sin orsak i främst globaliseringen av virkeshandeln men också iminskad lagerhållning.En effekt av den ökade konkurrensen för svenskt skogsbruk är att virkemed långa transportavstånd, t.ex. virke från inre , tappar ikonkurrenskraft och riskerar att blir ointressant för svensk skogsindustri vidlågkonjunktur.AvnämareSågverkDen största avnämaren av svensk skogsråvara ärsågverksindustrin. Antalet sågar är stort men flertalet ärförhållandevis små. En viss omstrukturering av sågverkenpågår som bl.a. innebär att små enheter samverkar undergemensam ledning och dito ägande. Trots detta är det ett litetantal sågar som står för de stora volymerna. Således stod1990 av antalet för avvolymen. har produktionen av sågadeoch hyvlade varor ökat med . Huvuddelen avproduktionen - - exporteras. Det allramesta går till EU och . är också en växandeexportmarknad.Sågvirket har sin största användning i byggnadsverksamhet. Avgörande förefterfrågan är därför byggkonjunkturen i . Då granvirke ävenanvänds till gjutformar är också anläggningverksamheten viktig.Råvaruutbytet i sågverken är . Resten blir huvudsakligenflis och spån. Hanteringen av dessa biprodukter är således en viktig del avverksamheten. Traditionellt har färsk flis utan barkinnehåll använts sommassaråvara medan övrig flis använts till bränsle.MassaindustrinNäst efter sågverken är massaindustrin viktigast föravsättningen av svensk skogsråvara. Om hänsyn tas till attbiprodukter från sågarna används i massaindustrin, förbrukardenna industri den största volymen råvara. Från att ihuvudsak ha producerat massa för export har en allt störredel kommit att användas i den svenska pappersindustrin.Samtidigt med denna process har volymerna avsevärt ökat.1960 producerades massa varav cirka 70procent var för avsalu. 1996 hade produktionen nästanfördubblats och avsaluandelen var nere på drygt 30 procent.Volymen för avsalu är således i det närmaste oförändrad trotsdess minskade andel. Merparten avsalumassa exporteras, ihuvudsak till Västeuropa.PappersindustriDen stora förbrukaren av svensk massa är den svenskapappersindustrin. Produktionen 1995 var 9,16 miljoner ton.Den största enskilda produkten är tidningspapper som stårför av totalvolymen. Tryck- och skrivpappermotsvarar , kartongprodukter tillsammans 35procent medan tissue ligger under 5 procent.Returpapper används i allt större omfattning som råvara vid pappers-tillverkningen. har returpapper nettoimporterats till Sverige.Sedan 1965 har produktionen av papper och papp i stort sett tredubblats.Ökningen har skett över hela sortimentet. Ytterligare utbyggnad förväntasske fram . Huvudsakligen kommer det att vara tryck- ochskrivpapperskapaciteten som ökar.Exportandelen är mycket hög. För samtliga produktområden förutom tissue är den mellan . Huvudmarknaden är EU ochVästeuropa dit av exporten går.Förbrukningen av papper följer konjunkturen. En högkonjunktur medfören ökning av reklam och annonser vilket betyder större användning avförpackningar av papper. Världsförbrukningen av papper och papp ökarkontinuerligt i takt med den globala höjningen av levnadsstandarden som förnärvarande pågår.Industrins miljöbelastningSom de flesta industriverksamheter var skogsindustrintidigare kraftigt miljöstörande. Utsläpp av syreförbrukandematerial och andra restprodukter i vattendrag var storaliksom utsläppen till luften. harmiljöförbättrande åtgärder prioriteras. Det har inneburit attrening och återvinning har byggts ut och att förbränningen avolja och kol minskat. Men viktigast har varit att nyaprocesser för att koka och bleka massa utvecklats. ärmiljöstörningarna från skogsindustrin mycket små jämförtmed . Många miljöproblem är lösta, medanandra finns kvar på en mycket lägre nivå. Så har t.ex.utsläppen av svavel, syreförbrukande ämnen och kloreradeföreningar minskat med under dessa år.EnergiSkogen har stor betydelse som energikälla ochdess betydelse är i ökande. Av landets energiförsörjningkommer från inhemska bränslen, vilket är c:a 15procent av den totala energitillförseln. Större delen av dettautgörs av olika biobränslen från den svenska skogen.Den allra största "posten" är massaindustrianvändning av egna lutar - 30TWh - och skogsindustrins förbrukning av flis och spån - 16 TWh.Efter den borgerliga regeringens ändringar på skatteområdet är detekonomiskt förmånligt att använda biobränslen, och huvuddelen av dekommunala värmeverken har övergått till träbränslen. Förändringen har gåttfort. har användningen i det närmaste fördubblats. Förbränningen av ved i småhuspannor motsvarar drygt 10 TWh.Träet bränns i form av flis och spån. Vid landsvägstransport är dessakonkurrenskraftiga vid avstånd jämfört med olja och kol, vidsjötransport kan avståndet vara avsevärt längre. Om bränslet pelletteras är detkonkurrenskraftigt vid det dubbla avståndet.Man kan förutse att fler värmeverk kommer att använda träbränslen. Enmåttlig utbyggnad med () bedöms vara långsiktigtmöjligt. Träbränsle från skog kommer att vara ekonomiskt fördelaktigare attanvända än samtliga biobränslen från . Förutsättningarna förändrasdock negativt om en utbyggnad av gasnätet sker. Den rörliga kostnaden förfossilgas är låg vilket gör att biobränsle inte blir lika konkurrenskraftigt.Detta inte minst efter en utbyggnad av nätet.Skogsbränsle består av biprodukter från sågverksindustrin, avverknings-rester samt dåligt klassad massaved. Därför kommer tillgången påskogsbränsle delvis att vara beroende på skogskonjunkturen i övrigt. Vid efterfrågan på skogsbränsle kan man tänka sig att man vid gallringarinriktar sig på att i högre grad ta fram råvara för bränsleändamål för att brytakonjunkturberoendet.Produktion av naturvärdenSedan många år har naturintressen önskat att skogsarealer avbevarandeskäl tas undan från aktivt skogsbruk. Avsevärdaarealer produktiv skogsmark har också avsatts. Det har skett inationalparker, i naturreservat och av i staten bildadedomänreservat. Sammanlagt har eller768 av den produktiva skogsmarken skyddats pådessa sätt. Den övervägande delen finns i inlandmed en tyngdpunkt i där avskogen på detta sätt är undandragen brukande. Bara under defem första åren har arealen ökat med 175 000hektar. Störst har ökningen av arealerna skyddad skog inaturreservat varit.Utöver den formellt skyddade arealen finns omfattande arealer som ipraktiken under kortare eller längre tider är skyddade, t.ex. tekniska ochekonomiska "impediment". En mycket stor skogsmarksareal, cirka 3,5miljoner hektar, med ofta höga naturvärden utgörs av biologiska impedimentsom ger starkt skydd mot avverkningar.De biologiska impedimenten är skyddade i skogsvårdslagen. Detta innebäratt enbart enstaka träd får fällas. Utöver detta finns en dispensregel. Dettaskydd har en lägre klassning än skyddet av naturreservat. Vi anser dock attdetta skydd inom ramen för nuvarande lagstiftning och i praxis är så stark, attdessa marker skall redovisas som skyddade. Detta gäller även i internationellredovisning där dessa impediment då skall ingå som skyddade i den svenskaprocentredovisningen.Vi föreslår dessutom att regeringen får i uppdrag att utreda frågan omtotalt skydd för impedimenten.Den allra största produktionen av naturvård sker dock inom detkonventionella skogsbrukets ram. Förutsättningarna har ytterligare ökat medskogsvårdslagens senaste ändring. Kunskapen om vilka naturhänsyn som har ökat hos skogsägare. Det har såväl från statens somskogsägareföreningarnas sida genomförts avsevärda utbildningsinsatser inomdetta område. En återgång till ökad reglering och myndighetsstyrning, liksomnya avgifter på näringen, skulle äventyra det naturvårdsarbete som nubedrivs.Ett nödvändigt inslag i arbetet med att bevara viktiga miljövärden ochnyckelbiotoper är samarbete mellan myndigheter och markägare.