ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02N295 · 1997-10-06 00:00:00 — och i samband med de stora helgerna ges tillfälle för ungdomar och även äldre att få utlopp för sina pyrotekniska intressen. Fyrverkerier är festliga, roliga och spännande och kan rätt använda sätta guldkant på tillvaron. Trots att framför allt smällarna och tunga bomber för många innebär olägenheter och obehag accepteras de av de allra flesta under en begränsad användningstid. Vad som är direkt plågsamt för allt fler, främst äldre människor, flyktingar med krigsupplevelser samt hundägare är det faktum att användandet av smällare och raketer tenderar att ske under stora delar av året. Denna okynnesanvändning har för länge sedan vuxit polisen över huvudet. I ordningsstadgan anges att alla pyrotekniska varor, smällare, raketer m.m. måste hanteras så att ingen skada eller olägenhet kan förväntas uppstå. Hänsyn skall tas till tidpunkt, bebyggelse, människor och djur. I de fall man tänker anordna ett fyrverkeri där någon eller några av dessa kriterier bryts måste tillstånd inhämtas från polisen. Polisen har på grund av resursbrist ingen möjlighet att kontrollera att dessa regler efterlevs. Den nya organisationen med kontaktskapande närpoliser bör få en hämmande effekt genom deras samarbete med skolor, fritidsgårdar etc. Totalförbud är en trist väg som bör undvikas. Återstår att dämpa utbudet. Större ansvar bör kunna läggas på de försäljningsställen som saluför fyrverkerier. De farligaste bomberna borde tas ur marknaden genast. Ingen accepterar att leksaker säljs som kan orsaka svåra skador eller till och med dödsfall. Försäljning av fyrverkerier i icke specialaffärer bör endast få ske inför de stora helgerna. Under övriga delen av året skall försäljning få ske i specialbutiker. Kontrollen av åldersgränser måste intensifieras. Butiksägaren måste kunna hållas ansvarig om försäljning skett till minderårig. Även föräldrarnas ansvar måste fokuseras. fungerar många föräldrar som langare av smällare åt de minderåriga barnen. Skolan och fritidsverksamheten måste också bli tydligare när det gäller att undervisa barn och ungdomar om farorna med raketer och smällare och om respekt och tolerans för andra människor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontroll av åldersgränser och butiksägarnas ansvar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans och fritidsverksamhetens roll som informationsgivare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om föräldrarnas ansvar.
mot · GL02N297 · 1997-10-06 00:00:00 — Odlingsarealen för industripotatis uppgår till ca 3 500 ha. får sin råvara genom kontraktsodling, bl.a. , OLW och , medan andra, bl.a. Scanfood, Topfrys och Vätternpotatis, köper råvara på den öppna matpotatismarknaden. För vissa färdigprodukter krävs en speciell råvara avseende sort, storlek och innehåll av sockerhalt, en råvara som inte finns att tillgå på den öppna matpotatismarknaden utan måste specialodlas. Industripotatis förädlas t.ex. genom konservering på burk, djupfrysning i form av pommes frites och liknande produkter, torkning i form av potatismospulver och förädling till chips. Av industripotatis, används ca till pommes frites, till potatismospulver, till tärningar, klyftor, kroketter, potatisbullar m.m. Resten går till konserverad och vacuumförpackad potatis samt chips i olika former och smaker. Odling av industripotatis är en regionalt viktig näring i , en näring som skapar sysselsättning i odlingsledet, inom transport, lagring och sortering och inom förädlingsindustrin. Därtill kommer sysselsättning inom verkstäder, maskintillverkning m.fl. arbetsområden som en följdverkan. Antalet sysselsatta inom verksamheten uppskattas till ca 2000 årsarbetare. Efter EU-inträdet försvann det tidigare svenska arealbidraget för potatis på /ha. Före EU-inträdet fanns en variabel införselavgift för att uppväga odlingsnackdelar mellan och exempelvis . Avgiften för råvara uppgick till ca i snitt. I standardkalkylerna som använde åtgick t.ex. råvara till pommes frites och råvara till potatismos, vilket motsvarar ett gränsskydd på potatisdelen i färdigvaran på ca /kg. Till detta kommer sedan införselavgifter för ev andra ingående jordbruksinförselavgifter för ev andra ingående jordbruksprodukter. När gränsskyddet försvann ökade importandelen för förädlad potatis kraftigt. Det råder ett hårt konkurrenstryck på den svenska marknaden, speciellt från stora aktörer i och . Importen av förädlade potatisprodukter från till har fördubblats sedan EU-inträdet, från till . Detta har extra hårt drabbat pommes frites-marknaden där importandelen utgör . Före EU-inträdet var andelen import . Odlingen och arbetstillfällena inom denna närings- och industrigren är starkt hotade. Möjligheter finns att något förbättra den svenska konkurrenskraften på området om de politiskt beslutade kostnaderna exempelvis dieselskatt, mineralgödselskatter m.m. som inte på motsvarande sätt belastar konkurrenterna i andra EU-länder, kunde sänkas. Det är angeläget att en utvärdering av situationen fullföljs. Regeringen bör därefter återkomma till med förslag som kan bidra till att den betydelsefulla industripotatisodlingen och vidareförädlingen kan fortleva även framöver. Detta kan ske förutsatt att konkurrens på lika villkor accepteras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om industripotatis i .
mot · GL02N299 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringens och syfte med elreformen är att uppnå konkurrens vid produktion och handel med el. Konkurrensen skall öka valfriheten för elkonsumenterna och skapa förutsättningar för ökad pris- och kostnadspress inom elförsörjningen. Elreformen har inneburit att elpriser varierar kraftigt över landet beroende på vilken elleverantör man har och beroende på de nätkostnader som redovisas. Fortsättningsvis skall möjligheterna att byta leverantör underlättas medan nätkostnaderna inte kan påverkas. Resultatet av elreformen har generellt blivit att landsbygden fått betydligt högre elkostnader än tätort. Detta beror i hög grad på att i stora delar av landet har glesbygd och tätort separata elnät. Tätorterna är alltså inte med och bidrar till höga nätkostnader i glesbygden. Detta problem påtalas såväl i regeringens proposition som i utskottets betänkande som både skriver att taxorna och överföringstariffer bör utjämnas mellan tätorts- och glesbygdskunder. Vi understryker vikten att beslut och åtgärder vidtages så att denna utjämning kan åstadkommas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elkraftens avreglering.
mot · GL02N300 · 1997-10-06 00:00:00 — Biomassa kan omvandlas till flytande bränsle, t ex metanol eller etanol och ersätta fossila drivmedel. Vi kan köra våra bilar med gott samvete även i kretsloppssamhället när vi ställer om till biologiskt baserade drivmedel. Det är viktigt att man ser till energinettot. Skulle det vara så att det går åt nästan lika mycket energi i form av olja för konstgödsel och bekämpningsmedel och i hanteringen, som man får ut av slutprodukten, så är ju ingenting vunnet. Särskilt när det gäller etanol ur säd måste man vara vaksam. Olika kombinationer i samband med etanolproduktionen kan emellertid ge ett intressant och meningsfullt helhetsresultat. Så skulle t ex ekologisk uppodling av förbuskad mark i som ger säd till en etanolfabrik öka bygdens attraktionsvärde t ex för besöksnäringen. Restprodukterna från etanoltillverkningen kan bli kraftfoder t ex till frigående svin. Etanolen kan framställas så ren att den passar som råvara till läkemedelsindustrin o s v. Etanolproduktion i samband med det fliseldade kraftvärmeverket i är också en intressant möjlighet. Både etanol och metanol skulle kunna distribueras till befintliga bensinstationer och därmed används den utbyggda infrastrukturen. Elmotorer med bränslecellsteknik är intressant. Bränslecellen är en elektrokemisk cell som tillförs syre och bränsle, t ex metanol eller naturgas, som omvandlas till vätgas. Biobaserade drivmedel kunde tankas på vanligt sätt i en bil, omvandlas till vätgas och el genom bränslecellsteknik. Reaktionerna kan beskrivas som kall förbränning. De ger vatten som slutprodukt, alltså inga avgaser. Fördelen med att använda bränslet i en bränslecell i jämförelse med en förbränningsmotor är dels att man undviker kväveoxider, som blir följden vid höga temperaturer, dels att verkningsgraden blir högre. Bränslecellen användes som strömkälla vid till månen. avlidne professor , KTH, utvecklade en 200 kW alkalisk bränslecellsprototyp (AFC) vid ASEA i för ubåtsdrift. Hans sedermera arbete vid KTH i fortsätter och är värt allt stöd. Tiden är mogen att nu börja använda biologiska drivmedel både i explosionsmotorer och i elbilar. har provbilar ute. I är vi tröga att stödja den tekniska forskningen på området. och experimenterar med el från bränsleceller, men använder naturgas som energikälla. Därmed missar man själva poängen. Det är när vi använder förnybara energikällor som vi minskar klimatpåverkan och utvecklar kretsloppssamhället. Regeringen bör se till att energimyndigheten koncentrerar sitt forsknings- och utvecklingsstöd till förnybara energikällor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningsinriktning för biobaserad bränsleutveckling.
mot · GL02N301 · 1997-10-06 00:00:00 — De svenska regeringarna har sedan börjat av uttalat att man driver frågan att animal welfare ska lyftas fram vid tolkningen av WTO-avtalen. uttalade den dåvarande socialdemokratiska riksdagsledamoten att som jordbruksminister sett till att frågan om animal welfare fanns med på dagordningen för fortsatta internationella handelsförhandlingar. Med anledning av regeringens skrivelse om , EU och handelspolitiken (1996/97:71) lämnades det in flera motioner om handel och djurskydd. avslog dessa motioner med hänvisning till att motionärernas begäran borde kunna tillgodoses inom ramen för det arbete som bedrivs inom EU. Vad jag känner till så bedriver inte den något arbete alls för att frågan om animal welfare ska lyftas upp vid tolkningen av WTO-avtalen. Det är snarare så att accepterar försämringar av djurskyddet då djurens skydd står i strid med WTO-avtalen. Om detta vittnar t ex agerande i kosmetikafrågan där godtog kommissionens förklaring att ett försäljningsförbud skulle strida mot WTO-avtalens krav på undanröjande av handelshinder. I detta fall så borde naturligtvis regeringen tagit strid för försäljningsförbudet. de gröna har verkat för en handelspolitik som främjar arbetet för djurens välbefinnande och som stödjer olika instrument, t ex märkning av produkter, som gör det lättare för konsumenterna att välja djurvänliga varor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att frågan om animal welfare måste lyftas upp vid tolkningen av WTO-avtalen.
mot · GL02N303 · 1997-10-06 00:00:00 — Den sociala ekonomins möjligheter I den allmänna debatten hävdar allt fler att en ökad satsning på den så kallade sociala ekonomin skulle bidra till att lösa en rad samhälleliga problem, främst vad gäller försämringar inom den offentliga sektorn och sysselsättningen. En rad riksdagsmotioner har också krävt reformer för att påskynda utvecklingen i denna riktning. Främst har förslagen gällt förändrade skatteregler som skulle öka medborgarnas möjligheter att ta egna initiativ för att tillgodose de behov som den offentliga sektorn inte längre mäktar med och som marknaden inte efterfrågar till rådande priser. Även om en viss utveckling av den sociala ekonomin ägt rum, har vi mycket långt kvar innan den spelar samma roll som den spelar i , , och . Vilka faktorer i den svenska ekonomiska och politiska strukturen är det som hindrar en utveckling mot en social ekonomi, som skulle kunna bli ett komplement till den offentliga och privata sektorn? Bevisligen är den sociala ekonomin framgångsrik i många delar av . Som exempel kan nämnas att i , i och Baden i tillhör de regioner som har den lägsta arbetslösheten i . Detta mycket tack vare sin väl fungerande sociala ekonomi och samarbetskultur. Den sociala ekonomin är framförallt framgångsrik i kunskaps- och tjänsteproduktionen, där människor i mindre utsträckning än kapital utgör den begränsande faktorn. Bevisligen skulle institutionella innovationer behövas i dagens , nu när den offentliga sektorn brottas med stora ekonomiska problem och marknadsekonomin inte visar sig vara helt perfekt. Antalet småföretag borde också kunna öka om ett samverkansklimat kunde skapas. Ungefär så som det fungerar i , som i många avseenden liknar det i t.ex. Obekantskapen med själva begreppet social ekonomi bidrar sannolikt till myndigheternas bristande förmåga att stimulera utvecklingen. Inom EU:s institutioner och i många medlemsländer är benämningen social ekonomi vedertagen. Inom kommissionen finns t.o.m. en särskild enhet för social ekonomi under DG XXIII. I talar vi ibland om det civila samhället, den ideella sektorn, brukarmedverkan eller nykooperation. Logiken och en samlad koncentration till konkreta åtgärder störs också av att den sociala ekonomin definitionsmässigt (europeisk norm) innefattar allt från människor i en glesbygd som gått samman kring en bestämd uppgift till ömsesidiga försäkringsbolag och banker med mångmiljarder i omslutning. Uppenbarligen krävs bättre information om vad som innefattas i begreppet social ekonomi, vilken inspiration man kan hämta från andra europeiska länder och det samhällsekonomiska resultat man kan uppnå med institutioner av detta slag. Vi anser också att om statsmakterna med framgång vill påskynda utvecklingen av den sociala sektorn, måste olika åtgärder samordnas med de åtgärder man gör för näringslivet i övrigt. De skattetekniska och näringspolitiska förändringar som krävs för att t.ex. underlätta verksamheten för småföretag gäller också för nykooperativ verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att främja den sociala ekonomin i .
mot · GL02N6 · 1997-10-01 00:00:00 — att hos regeringen begär förslag till ändring i lagförslaget i enlighet med vad i motionen anförts om att kärnreaktorns säkerhetsnivå skall utgöra en särskild grund för ersättningens bestämmande, att beslutar att ersättningen skall bestämmas utifrån antagandet att en kärnkraftsreaktor inte kan nyttjas efter den tidpunkt då den först togs i kommersiell drift, att hos regeringen begär förslag till ändring i lagförslaget i enlighet med vad i motionen anförts om överskjutande externa kostnader, att hos regeringen begär förslag till precisering och skärpning av kärntekniklagen i enlighet med vad i motionen anförts. Kostnader som undviks om kärnkraftverken stängs. Häri ingår alla drifts- och underhållskostnader och de miljö- och riskkostnader som reaktorägarna måste betala i form av skatter, avgifter och försäkringspremier eller motsvarande. Däremot ingår inte kapitalkostnader. Det har ifrågasatts om inte 2 kap. 18 § RF har fått en sådan ordalydelse att rätten till ersättning har utökats (i SvJT 1994 s. 920 ff, se också samma författare i Miljörättslig tidskrift 95:3, s. 345 ff samt Grundlagen och fastighetsrätten, 1996). Som exempel på vikten av att fastställa säkerheten i beräkningarna kan nämnas att de moderna säkerhetsberäkningarna har osäkerhetsintervaller på storleksordning en faktor 100. Detta betyder att ett värde som ger en sannolikhet för härdsmälta beräknas till ett haveri på 20 000 reaktorår så kan värdet också vara ett på 200 reaktorår. Den vetenskap som uppger säkerhetsintervallet, kan inte garantera någonting utöver detta. Det skulle betyda att risken för ett kärnkraftshaveri i varierar mellan ett haveri till ett haveri !
mot · GL02Sf11 · 1997-10-03 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre förutsättningar för invandrare att starta eget företag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om problematiken med förlorat skyddsnät för den nye invandrarföretagaren, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Sfi-undervisningen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den lagstadgade rätten till modersmålsundervisning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en tryggare förskola och skola, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att se individen i sitt sammanhang vid bedömningen av behov av särskilda insatser för nyanlända invandrare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medel för introduktionsprogram och introduktionsersättning skall följa den nyanlände till bosättningsorten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att introduktionsersättningen skall betalas ut av direkt till individen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alfabetiseringsundervisning för nyanlända personer som är analfabeter och , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om godkänt betyg i sfi, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fritt val av bostadsort för den nyanlände vilket innebär att avtalsförfarandet avskaffas, att avslår regeringens förslag om instiftandet av en ny integrationsmyndighet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att renodla integrationsavdelningen på , att avslår regeringens förslag om att inordna Ombudsmannen mot etnisk diskriminering under en ny integrationsmyndighet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förstärka Ombudsmannen mot etnisk diskriminering genom att medel tillförs från , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra ombudsmannaväsendet mer självständigt.
mot · GL02Sf201 · 1997-10-06 00:00:00 — Pensionsbeslut under fängelse- och vårdtid Det förekommer att intagna vid fängelser eller personer, dömda till rättspsykiatrisk vård under anstalts- och vårdtiden ansöker om och beviljas förtidspension. Självklart skall vi alla ha samma rättigheter oavsett under vilka betingelser vi befinner oss i livet. Det måste dock starkt ifrågasättas om det är att ge en dömd rätt chans i livet, dvs. att bättra sig eller att bli botad, genom att redan under dennes vistelse i fängelse eller på sjukhus bedöma chanserna och möjligheterna för honom eller henne att klara sig under normala förhållanden ute i samhället. Det vittnar om en cynisk och deterministisk människosyn att inte ge de dömda en chans att efter fängelse eller vårdtid få stå på egna ben och försörja sig. Det visar också på att samhället har värderat sina egna insatser som misslyckade redan på förhand. Beslut i fråga om förtidspension bör därför inte fattas som fängelse eller vårdtid löper. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att beslut om förtidspension inte skall få fattas under tid som fängelsetid eller rättspsykiatrisk vårdtid löper i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sf202 · 1997-10-06 00:00:00 — Förtidspensionen vid politiska uppdrag Många människor är politiskt förtroendevalda i vårt land och utför som fritidspolitiker ett viktigt samhällsarbete. I ett demokratiskt samhälle är det värdefullt när alla kategorier av medborgare ges goda möjligheter att delta i och ansvara för samhällsbyggandet. Att få delta i det politiska arbetet är en grundlagsstadgad rätt men det finns en grupp medborgare som förhindras detta genom olika regelverk, nämligen de förtidspensionerade. Förtidspension/sjukbidrag utges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån, allt efter graden av nedsättning av arbetsförmågan. Enligt RRV:s allmänna råd accepteras visst mått av ideellt arbete liksom mycket små inkomster. Man skall bl.a. bortse från arbetsinkomst som understiger lägsta sjukpenninggrundande inkomst. Denna gräns är f.n. . Det är inte rimligt med regler som innebär att förtidspension eller sjukbidrag minskar på grund av att pensionären uppbär arvode från politiska uppdrag. Genom att arvodena för politiska uppdrag varierar innebär det att en förtidspensionär eller sjukbidragstagare i en kommun kan delta i samtliga fullmäktigemöten, medan man i en annan kommun med högre ersättning kan tvingas att avstå från möten. Att på detta sätt ekonomiskt begränsa medborgares möjlighet att delta i det politiska livet eller andra arvoderade verksamheter är inte tillfredsställande ur demokratisk synpunkt. Förtidspensionsreglerna bör därför förändras så att personer med förtidspension eller sjukbidrag ges möjlighet att delta i arvoderade verksamheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förändring av förtidspensionsreglerna.
mot · GL02Sf203 · 1997-10-06 00:00:00 — Beräkningen av bostadstilägget för pensionärer Enligt budgetpropositionen skall pensionsförsäkring och personsparkonto inte inräknas i årsinkomsten vid bedömning av rätten till folkpensionsdelen av änkepensionen. Detta är ett steg i rätt riktning om än alldeles otillräckligt! Privat pensionssparande skall ligga utanför politisk beslutanderätt. När det gäller bostadstillägg för pensionärer skriver emellertid regeringen: Vad gäller BTP bör denna förmån ses som mer strikt behovsprövad så att BTP när inkomsten är låg kan täcka upp det behov som finns för att betala en rimlig hyra. BTP-prövningen bör därför enligt regeringens mening i större utsträckning präglas av en strikt inkomstprövning mot faktisk inkomst. Regeringen anser därför att pensionsförsäkring som betalas ut även fortsättningsvis skall ingå i inkomsten vid beräkning av BTP. Vi delar inte regeringens uppfattning på denna punkt av skäl som redovisas ovan och anser således att privat pensionssparande inte skall räknas som inkomst när BTP beräknas. Vi anser vidare att fritidsfastighet inte heller skall räknas in vid beräkningen av bostadstillägget. Det innebär att vi anser att skall riva upp det beslut som fattades och som försämrade situationen för många äldre. Detta medför en ökad kostnad för staten med ca . Vi hänvisar vad gäller anslaget för våra förslag rörande bostadstillägget till motion 1997/98:Sf278 av m.fl. (m). Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att privat pensionsförsäkring inte skall ingå i inkomsten vid beräkningen av bostadstillägget för pension i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att fritidsfastighet inte skall ingå vid beräkningen av bostadstillägget i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sf204 · 1997-10-06 00:00:00 — inkomstprövas folkpensionsdelen av änkepensionen. Av de 37 500 änkorna vars inkomster prövades blev 19 800 av med hela pensionen. Deras ekonomiska villkor försämrades i ett slag med . De återstående änkorna blir av med en del av sin änkepension. Ett undantag utgör änkor efter statstjänstemän. Deras änkepensioner är nämligen en del av ett statligt bruttosamordnat pensionssystem. Enligt detta kompenseras de så att totalpensionen blir oförändrad. Ovanstående visar att regeringens åtgärd, som gav sitt stöd, i högsta grad är otillständig. När änkepensionen infördes var denna inte villkorad. De avsättningar som gjordes för änkorna uppfattades därigenom på goda grunder som garantier för ekonomisk trygghet vid ena partens frånfälle. Med det beslut som en majoritet i fattade, har inte enbart enskilda människors ekonomiska planering slagits i spillror, man har också, genom de uppenbara orättvisor som blir följden av beslutet, allvarligt skadat tilliten till staten som garant för tryggheten i samhället. Inkomstprövningen bör avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa inkomstprövning av folkpensionsdelen i änkepensionerna i enlighet med vad som anförts i motionen.