mot · GK02Ub35 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:141 Högskolans ledning, lärare och organisation Kvalificerade högskollärareär en bristvaraDet beror på att antalet studenter har ökat kraftigt sedanbörjan av 90-talet men ökningen av antalet lärare har inteföljt samma utveckling.Högskolestuderande har ökat till närmare 270 1997 och ökarytterligare med 15 000 årsstudieplatser vart år fram till och med år 2000.Strax tillkommer dessutom att av de anställdalektorerna når pensionsåldern och av adjunkterna. Det störstafrågetecknet kring utökningen av högskolan gäller om det kommer att finnaskompetenta lärare.Utöver att disputerade lärare kommer att vara en bristvara i högskolan ärdet värt att notera skollagens bestämmelser om att det i gymnasieskolan ochkomvux skall finnas lektorer.Regeringen har varken nu eller tidigare redovisat sin strategi för hur denframtida lärarförsörjningen skall säkras fullt ut och på alla lärarnivåer medkvalitet. Det är bra att 700 pensionerade lärare mellan 65 och 70 årfortfarande är i tjänst. Vi välkomnar flexiblare pensionsålder, men att lita påframtidens pensionärer löser inte högskolans behov av kompetenta lärare.Det regeringen föreslår i proposition 1996/97:141 Högskolans ledning,lärare och organisation löser alltså inte rekryteringsproblemen. Det är bra attantalet professorer skall fördubblas och att andelen kvinnliga professorerskall tredubblas . Vi delar uppfattningen att det finns ettstort behov av att öka antalet professorer, inte minst kvinnliga. Det är bra attpensionärers erfarenheter och kunskaper används. Men det är ingenövergripande strategi för att säkra ett framtida rekryteringsbehov avkompetenta lärare på alla nivåer inom högskolan.Regering och riksdag sätter mål. Högskolorna har ansvar för att självaplanera för sin lärarförsörjning. För att målen skall kunna nås krävs att detfinns ett tillräckligt antal kompetenta personer som vill söka sig tillhögskolan som lärare. En sådan förutsättning är att det finns disputeradeforskare och det kan regeringen styra genom att öka antaletdoktorandtjänster.Folkpartiet anser att det nu är hög tid att regeringen återkommer tillriksdagen med en strategi för att tillgodose behovet av lektorer i högskola,gymnasium och komvux. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Förslaget om nyfakultetsorganisation är intefärdigtModern forskning är ofta gränsöverskridande ochmångvetenskaplig. Den överskrider inte bara disciplingränserutan även fakultetsgränser. Detta gäller en radforskningsområden och berör samtliga fakulteter. Samtidigtär forskningen fortfarande organiserad i fakulteter, enorganisation som infördes . Mycket har häntunder , nya forskningsområden har kommit till ochandra har delats eller försvunnit. I många fall har nya ämnenpressats in med "skohorn" i de befintliga fakulteterna.Folkpartiet har länge pläderat för en ny ordning och att systemet medfakulteter skall förnyas.Regeringen föreslår nu att fakultetsindelningen slopas och ersätts av enindelning i fyra vetenskapsområden i enlighet med förslag som 93lämnade. Indelningen är densamma som forskningsrådens. Utifrån dessaområden skall forskningsanslag och forskarutbildning fördelas.Folkpartiet anser att frågan om ny organisation måste analyseras vidare ochavstyrker nu förslaget. Vi delar de farhågor som framförts om att de mindreområdena/ämnena får ännu svårare att hävda sig i den nya organisationen. Viär heller inte säkra på att forskningsrådens organisation är optimal.Eftersom regeringen just tillsatt en utredning om den svenskaforskningspolitiken föreslår vi att den ges tilläggsdirektiv att analyserafråganom ny indelning. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Antalet ledamöter istyrelsernaFolkpartiet liberalerna kan inte se nödvändigheten av attregeringen fastställer antalet styrelseledamöter för de olikalärosätena till max 15. Behovet av ledamöter kan varierautifrån den omfattning på verksamhet som de olikahögskolorna har. Däremot anser vi att det ävenfortsättningsvis bör preciseras i högskolelagen attledamöterna skall ha sin bakgrund i sådan verksamhet som ärav betydelse för högskolans utbildnings- ochforskningsuppdrag.Val av rektorI dag utses en valförsamling som i sin tur utser kandidat tillrektorsposten. Propositionen föreslår atthögskoleförordningen inte längre skall reglera hur enrektorskandidat skall väljas ut. Det skall vara upp till varjestyrelse att fastställa en valordning.För att säkerställa demokrati inom högskolorna och autonomi förhögskolorna anser att det även i fortsättningen bör varaobligatoriskt med en valförsamling som utser rektorskandidater.Höga kvalitetskrav i helautbildningsväsendetNär det gäller forskarutbildning och examensrätt vid demindre och medelstora högskolorna anser Folkpartietliberalerna fortfarande att grundregeln skall vara attutbyggnaden bör ske i en takt som säkerställer attkvalitetskraven uppfylls. Samma kvalitetskrav skall gälla vidalla högskolor och universitet. Det är därför bra atthögskoleverket även fortsättningsvis skall pröva huruvida enhögskola kan anordna forskarutbildning och utfärdadoktorsexamen. Nätverkssamarbetet mellan högskolor ochuniversitet måste fortsätta att utvecklas.ProfessorerRegeringen föreslår att den som är behörig att anställas somprofessor skall anställas som professor. På detta sätt avserman att fördubbla antalet professorer inom en tioårsperiod.Den person som har vetenskaplig kompetens och pedagogiskskicklighet för att vara professor skall efter prövning ocksåbli anställd som professor.De kvinnliga professorernas andel förväntas tredubblas. Pressen på de 8 %kvinnliga professorer som finns kommer förhoppningsvis att minska. skall de räcka till så mycket. Studenterna kräver ofta kvinnligahandledare, forskningsråden och andra anslagsgivare önskar kvinnor i sinabedömningsgrupper och sakkunniga skall vara av båda könen. Allt är viktigaarbetsuppgifter, men svåra att täcka av av landets kvinnliga professorernär de skall utveckla och leda egen forskning.Folkpartiet liberalerna tycker det är ett bra förslag att öka antalet anställdaprofessorer. I internationella jämförelser har anmärkningsvärt fåprofessorer, och studenterna har länge klagat på att de sällan möterprofessorn under sin grundutbildning.Självklart skall ett sakkunnigförfarande ha genomförts, inte minst somgarant för att kvaliteten inte sjunker eller ens misstänks sjunka. Propositionen anger inte på vems initiativ som en befordran till professorskall beredas. Vi utgår ifrån att initiativet bör kunna tas både av den enskildeoch av högskolans ledning.Folkpartiet anser att det skall finnas tre sakkunniga vid varje bedömning.En skall bedöma den pedagogiska skickligheten och två skall varaämnessakkunniga. Alla ansträngningar skall göras för att få sakkunniga avbåda könen.Bedömning för anställning av professorer vid de mindre och medelstorahögskolorna anser liberalerna tills vidare bör ske inom ramen förnätverkssamarbete med motsvarande fakultet. Detta är följdriktigt då viavstyrker förändringen av fakultetsorganisationen nu.Det bör även fortsättningsvis vara möjligt att "kalla" en professor. Detinnebär att en person som inte sökt professorstjänst inbjuds att göra det. Detär dock viktigt att detta förfarande kan ske så att den inbjudna personenbehandlas konfidentiellt.Det är bra att det nu klargörs att professorerna behövs i både grund-utbildning och forskning/forskarutbildning. Inte minst ökar det möjlighetenför studenter att tidigt i sin utbildning komma i kontakt med professorerna iämnet. är det naturligtvis viktigt att professorer och lektorer beredsmöjlighet att forska i tjänsten, även . Viutgår dock ifrån att högskolorna själva ser vikten av detta och organiserarsina lärare så att detta även fortsättningsvis kommer att fungera.Vi utgår också ifrån att de personer som har tjänster som biträdandeprofessor automatiskt blir bedömda för en anställning som professor.Pedagogiskt skickliga lärarebetyder mycket i högskolanRegeringen anser att en tillsvidareanställd adjunkt som ärbehörig att anställas som lektor skall anställas som lektor.Behörighetskrav för lektorstjänst skall inte längre enbart varaavlagd doktorsexamen. Pedagogisk skicklighet eller särskildskicklighet avseende ledning, utveckling eller samverkanskall kunna meritera för lektorstjänst.Folkpartiet liberalerna anser att högskolorna måste höja den pedagogiskaskickligheten i lärarkåren. är pedagogisk utbildning för högskollärarnafrivillig. måste det ställas krav på sådan helt i enlighet med vadGrundbulten föreslog (utredningen som behandlade hur grundutbildningarnakvalitativt skulle förbättras och utvecklas). Det handlar bl.a. om metodik,presentationsteknik, ämnesdidaktik, kunskap om jämställdhet till exempelmäns och kvinnors olika sätt att uttrycka sig, seminarieledning, handledar-skap och examinering. På samma sätt som vetenskaplig skicklighet skallstyrkas och bedömas skall naturligtvis pedagogisk skicklighet styrkas ochbedömas.Vi anser att huvudregeln skall vara att lektorer skall ha en godkändforskarutbildning men accepterar att det blir möjligt att meritera sig genomstyrkt pedagogisk skicklighet. Däremot avvisar vi meritering genom"samverkan med omgivande samhälle". Skälen till vår mera restriktiva inställning är att misstankar kan uppstå attregeringen genom detta löser problem som borde lösas på annat sätt. Vilkettill exempel kan misskreditera pedagogisk skicklighet. Ett sådant problem ärden befarade bristen på kompetenta lektorer , en brist som redanvisat sig i att t.ex. lärarna vid de nya högskolorna alltför sällan är lektorer.Folkpartiet vill se en utveckling vad gäller pedagogiska modeller förundervisning inom högskolan. Det kan gälla att arbeta i lärarlag, genomföradistansundervisning och att öka antalet bra handledande lärare. servi svårigheter för lärare att utan egen forskningsbakgrund hjälpa studenternaatt värdera information och källor.Men vi ser också att det finns yrkeskompetenser som behövs i högskolornaoch som inte fångas i en teoretisk avhandling vilket ju de konstnärligahögskolorna har dragit slutsatser av. Högskolorna måste sträva efter enlärarkår med hög kompetens vad gäller vetenskaplig och pedagogiskskicklighet och yrkesskicklighet.Vår målsättning är att fler högskollärare skall ges möjlighet tillforskarutbildning och genomgången sådan skall som huvudregel krävas förlektorstjänst. Från denna huvudregel kan högskolorna göra undantag utifrånsin egen bedömning av vilka kompetenser de har behov av. Undantag börgöras restriktivt.Detta vill vi ge regeringen till känna.Rekryteringsmål för ökadjämställdhetFolkpartiet liberalerna har gett förslag som syftattill att öka andelen kvinnor på högre befattningar inomhögskolor och universitet. är till exempel avlandets professorer kvinnor och lektorer. För att få tillstånd en förändring menar vi att det är viktigt att skapapositiva cirklar som leder till flera kvinnliga lärare,handledare, gästforskare, lektorer, forskarassistenter, post-docstipendiater, sakkunniga och professorer som förebilderoch mentorer för andra kvinnor inom den akademiskavärlden. Basen för att lyckas skapa positiv uppåtspiral är attstimulera fler kvinnliga studenter att fortsätta tilldoktorandstudier och satsa på en egen forskarkarriär.Folkpartiet har tidigare hävdat att ett sätt att få igång en förändring är attsätta rekryteringsmål som högskolor och universitet bör formulera ochtillämpa på alla lärarkategorier.Kvinnliga sökanden till professorer är oftast inte mindre meriterade än sinamanliga medsökande. Bekymret är snarare att få söker tjänsterna. ärorsaken att det inte finns så många kompetenta kvinnor men det finns andraorsaker som är mera subtila. En publicerad forskningsrapport fråndet medicinska området visar att kvinnors ansökningar behandlas annorlundaoch deras kompetenser värderas på annat sätt än mäns. Detta vet kvinnor ochdet är en orsak till att de inte söker. Högskolan som system har i alltför höggrad präglats av manliga värderingar och traditioner. Och gör så fortfarande.Vid bedömning av meriter finns alltid ett utrymme för subjektiva värderingarkalla det gärna godtycke som kvinnor utsätts för oftare än män. Folkpartietutgår ifrån att regeringens aktuella rekryteringsmål innebär att de kvinnorsom har de meriter som krävs kommer bli professorer. förutsätteratt målen fastställs i dialog med varje högskola och att målen kommer attföljas upp . Skulle det visa sig att andelen kvinnligaprofessorer inte ökar tillräckligt får frågan om sanktioner resas på nytt.För att upprätthålla kvaliteten inom den högre utbildningen är det dockviktigt att satsningar görs för att säkra tillgången till både meriteradekvinnoroch män. Fler doktorandtjänster är därför nödvändiga och speciellt viktigtför att flera kvinnor skall binda sig för långa och krävande forskarstudier ien ålder då familj och barn är aktuellt. Doktorandtjänster ger möjlighet attförena doktorandstudier med ansvar för växande barn. liberalernahar tidigare i olika motioner anslagit medel för att påskynda takten i attomvandla utbildningsbidrag till doktorandtjänster. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Postdoktorala tjänster iSverigeFolkpartiet liberalerna har tidigare uppmärksammat behovetav flera postdoktorala tjänster. De ger ökad möjlighet tillvidare meritering och bidrar till en önskad rörlighet mellanolika högskolor och länder. De stipendier som regeringeninstiftat för kvinnor som önskar en internationell meriteringär bra. Vi anser emellertid att det är viktigt att se till att denvidare meriteringens syfte nås för forskaren. Syftet att vidgaforskarens meriter och ge erfarenheter av andra institutionerän den "egna" borde kunna tillgodoses inom Sverige.Stipendierna bör kunna användas även för dem som väljeratt forska vid annan institution inom . Det innebär atttill exempel forskningsrådens instruktioner ändras vilket börges regeringen till känna.ForskarassistenterRegeringen aviserar i propositionen att man avseratt återkomma med förslag som tidsbegränsarforskarassistenttjänsterna till högst med enförlängning. är de begränsade till . Vi anser att detmåste ges större utrymme att inneha denna tjänst på deltidoch i gengäld . Detta kan gälla dem somhar barn i åldrar som gör det svårt att förena heltidsarbetemed ansvar för omsorgen om växande barn. Det viktiga är dåatt den överenskomna tidsplanen hålls. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återkomma till med en strategi för hur man på siktsäkerställer behovet av kompetenta högskollärare,2. att avslår regeringens förslag till ny fakultetsorganisation ochde förändringar av högskolelagen som det innebär,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny fakultetsorganisation och tilläggsdirektiv till utredningen omden svenska forskningspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antalet ledamöter i högskolornas styrelser,5. att avslår regeringens förslag om att slopa den precisering ihögskolelagen som anger att regeringen bör välja personer med bakgrund isådan verksamhet som har betydelse för högskolans utbildnings- ellerforskningsuppdrag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete i nätverk mellan högskolor och universitet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antalet sakkunniga och deras kompetenser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bedömning av professorer vid de mindre och medelstorahögskolor som saknar fakultet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk valförsamling vid utseende av rektorskandidater,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att "kalla" till professorstjänst och konfidentiellbehandling under ärendets beredning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pedagogisk utbildning av högskollärare,12. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attstörsta restriktivitet skall gälla för andra behörighteskrav än vetenskaplig ochpedagogisk skicklighet för anställning som lektor,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rekryteringsmål för alla lärarkategorier,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utökning av antalet doktorandtjänster,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att postdoktorala stipendier skall kunna användas även vid enannan institution inom ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att inneha forskarassistenttjänst på deltid och igengäld ,17. att som sin mening ger regeringen till känna att nuvarandebiträdande professorer automatiskt sakkunnigbedöms för anställning somprofessor.