mot · GK02A39 · 1997-04-03 00:00:00 — I det senare fallet får emellertidendast månad då den enskilde förvärvsarbetat räknasmed.En sådan försäkring ger starka incitament att söka arbete underersättningstiden. Den pressar därmed tillbaka arbetslösheten mer än vad mankan förvänta sig som resultat av regeringens förslag. Vi vill emellertidpåminna om vad vi tidigare framhållit, nämligen att starkare incitament attsöka arbete måste förenas med åtgärder som gör att det faktiskt finns arbetetillgängligt. De övriga tre leden i den strategi för fler jobb som vi tidigarepresenterat måste alltså genomföras i samklang med förändringarna iarbetslöshetsförsäkringen.Trots de nya riktiga jobb som kommer att kunna skapas som ett resultat avvåra samlade förslag och trots de goda effekter på sökaktiviteten som enförändring av arbetslöshetsförsäkringen kan förväntas få, kommer detofrånkomligen att bli så att somliga är arbetslösa än vadsom motsvarar . Det kan bli särskilt kännbart för äldre.För dessa behövs ett skydd som varar längre.ARBOM-utredningen föreslog något som kallas efterskydd under 200ersättningsdagar. Efterskyddet skulle utgå på en nivå närmast motsvarandedagens KAS.ARBOM:s förslag kan anpassas också till vår allmänna försäkringsmodell.Vi föreslår att de av inkomstskydd för äldre heltidsarbetslösaföljs av en period på en grundnivå. För arbetslösa skall enmöjlighet finnas till ett sådant kompletterande skydd under normalt högst200 ersättningsdagar. Efterskyddsersättningen skall utgå under högst ettkalenderår från den första ersättningsdagen. Nivån bör sättas till 210 kronorper dag. Ett eventuellt behov av ytterligare skydd bör kunna tillgodosesgenom kompletterande åtgärder av de fackliga organisationerna eller genomavtal.Sammantaget bör det statliga skydd vid arbetslöshet vi här redovisat förenasåväl välmotiverade trygghetskrav som intresset av att understryka arbets-löshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring. Ett försäkrings-skydd på högst motsvarar en verklig tid om mer än tvåår.Inträde i försäkringenVillkoren för inträde i arbetslöshetsförsäkringen harbetydelse på flera plan. Den tid i arbete som krävs för attvinna inträde, det s.k. arbetsvillkoret, påverkar försäkringenskostnader men ger också besked, inte minst till unga, om vårtsamhälles syn på arbete. En snabb inträdesrätt iarbetslöshetsförsäkringen riskerar att ge det felaktigaintrycket att bidragsberoende är något slags normalt tillstånd.De arbetsvillkor som föreslagits varierar mellan fem och tolv månader.ARBOM-utredningen föreslog nio, medan regeringen, efter att uppenbar-ligen ånyo ha fallit till föga för LO föreslår sex. Vi har tidigare hävdat att12månaders arbetsvillkor, med en ramtid , utgör en rimligavvägning mellan de intressen som skall mötas. Vi finner inte skäl att nu intanågon annan ståndpunkt. På två punkter finns det emellertid skäl förkompletterande regler.Hänsyn bör för det första kunna tas till förändrade villkor för arbetetsfördelning över tiden. Vi förordar därför en alternativ möjlighet för attberäkna arbetsvillkoret, utgående från antalet utförda arbetstimmar. Somalternativ till huvudregeln om tolv månaders arbetsvillkor skall den somförvärvsarbetat om 360dagar kunna kvalificera sig för ersättning. Arbetet måste dock ha utförtsunder 12 perioder om vardera med en arbetad tid av minst 45timmar i varje period.Den andra kompletteringen gäller unga. Delaktighet i arbetslöshets-försäkringen har betydelse för den enskildes möjligheter som aktör på arbets-marknaden. Att som ung arbetslös bli lämnad utan något försäkringsskyddkan få allvarliga konsekvenser för möjligheterna att hävda sig för lång tidframöver. För nytillträdande finns det således anledning att överväga lägreinträdesvillkor.Den helt övervägande andelen nytillträdande på arbetsmarknaden utgörs avunga som kommer direkt från utbildningsväsendet. Med en förändradlönebildning, som leder till att dessa inte prissätts ur marknaden, kanarbetslösheten pressas tillbaka väsentligt. I samma riktning verkar också enförändrad arbetsrätt.Trots detta kvarstår naturligtvis risker för arbetslöshet. Vi har tidigare(1996/97:A277) redovisat förslag om aktiva insatser för arbetslösa under 25år, i form av ett modernt lärlingssystem. Det skall också inbegripa en vissersättning som står i överensstämmelse med det arbete lärlingen utför underutbildningstiden. För dem som inte kan ges möjlighet att delta i lärlings-utbildningen förordar vi ett halverat arbetsvillkor, dvs. Detmotsvarande timvillkoret bör sättas . Arbetet skall vara fördelat under sex delperioderom vardera med en arbetstid av minst . Den utgåendeersättningen, om det fulla arbetsvillkoret inte uppfyllts, skall sättas tillgrundnivån. Denna möjlighet skall kunna utnyttjas högst en gång i livet.För återkvalificering till en ny ersättningsperiod skall gälla att ett nyttarbetsvillkor har uppnåtts.Försäkringens finansieringDagens arbetslöshetsförsäkring är till cirka 95 procentfinansierad med skattemedel. I regeringens förslag bibehållsdenna offentligfinansiering i allt väsentligt oförändrad. Medden typ av försäkring regeringen förordar blir ensådan finansiering helt orimlig och närmast att likna vid ettrekryteringsbidrag till de fackliga organisationerna.Den allmänna försäkring vi pläderar för bör finansieras genom enkombination av skatt och egenavgift. Egenavgiften är betydelsefull, intefrämst som finansieringskälla utan som ett inslag i en ansvarsfulllönebildning. Det är en riktig och viktig princip att ha en så nära kopplingsom möjligt mellan betalning och förmåner.Dagens, av regeringen nu bibehållna, finansiering är något av enlöneförhandlares önskedröm. Genom de fackliga organisationernas lönekravpåverkas arbetslöshetens nivå på ett mycket sätt. Med högalönekrav följer hög arbetslöshet och höga kostnader för arbetslöshets-försäkringen. Denna senare nota bärs emellertid inte av dem som driver framkostnaderna, utan av skattebetalarna.En sådan ordning är inte acceptabel. Arbetslöshetsförsäkringen måstefinansieras på ett sådant sätt att arbetslöshetsdrivande löner motverkas. Detkan bäst uppnås om försäkringen till en betydande del finansieras genomegna avgifter. Dessa bör tillåtas variera med växande eller fallande arbets-löshet.En introduktion av avgifter måste växlas mot löne- eller skattejusteringar.Vår avsikt är inte att förskjutningen mot ett större inslag av avgifter skallresultera i vare sig högre eller lägre kostnader för den enskilde vidövergången, jämfört med situationen . Det gäller också fördelningenmellan dagens olika kassor och yrkesområden.Det bör ankomma på regeringen att efter ett ställningstagande av riksdageni principfrågan återkomma med ett detaljerat förslag.Övriga frågorDe frågor vi här har angivit är de principiellt mest centrala.Det finns emellertid skäl att beröra ytterligare ett par frågor.Dagens a-kasserelaterade problem kring anställda hos personaluthyrnings-företagen består också med regeringens nya förslag. Sedan riksdagsbeslutetom förändrade regler vid fyllnadsstämpling 1995 har Arbetsmarknads-styrelsen genom rekommendationer till a-kassorna försvårat för enskilda attta anställning hos personaluthyrningsföretagen. Enligt myndigheten skall enmedlem "anses vara anställd i den omfattning han står till företagetsförfogande, oberoende av hur stor garantitid eller lön medlemmenerhåller". Motsvarande rekommendationer saknas emellertid för bl.a. dem iden kommunala sektorn som går på a-kassa i väntan på kortare eller längrepåhugg, de s.k. springvikariaten. Situationen är densamma inom detalj-handeln, där flera deltidsanställda i realiteten står till arbetsgivarensförfogande på ett sätt som kan jämföras med förhållandena i personal-uthyrningsföretagen.En arbetsgivare som i realiteten har personal till sitt förfogande på heltidskall inte tillåtas övervältra kostnaden för den tid han inte kan erbjuda arbetepå arbetslöshetsförsäkringen. Denna princip bör emellertid gälla konsekvent,oberoende av bransch. Det är inte acceptabelt att anställda hospersonaluthyrningsföretag i detta avseende behandlas annorlunda än andraarbetstagare med motsvarande arbetsvillkor, i synnerhet inte som ocksåarbetsförmedlingen på flera håll engagerat sig i branschen genom olika"personalpooler".Förutsättningarna för den verksamhet som bedrivs av personal-uthyrningsföretagen utreds . I väntan på eventuella förslagbaserade på utredningens slutsatser, bör regeringen tillse att Arbetsmarknads-styrelsen säkerställer en likabehandling av enskilda som fyllnadsmarkerar,oberoende av arbetsgivare.En ytterligare fråga gäller skyldigheten att acceptera erbjudet arbete. Föratt säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen inte uppfattas som något annat änen omställningsförsäkring bör den arbetslöse inte kunna neka erbjudet arbeteannat än av mycket starka skäl. Dessa måste kunna bedömas individuellt.Några särskilda lönenivåer skall inte läggas fast för att definiera arbeten sominte behöver accepteras.Vi anser till slut att starka skäl talar för att sammanföra all ersättning vidarbetslöshet till den allmänna försäkring vi förordar. Kostnaderna förarbetsmarknadspolitiken kommer därigenom att avse själva åtgärderna, intesom också de ersättningar som endast motsvarar bortfallen a-kassa.Vårt förslag skall genomföras från . Regeringen böråterkomma till med ett nytt förslag så att erforderliga förberedelserhinner göras, innan den nya försäkringen träder i kraft. I detta sammanhangbör också förslag till sådana övergångsregler presenteras som kan föranledasav försäkringens samband med de övriga åtgärder för flera jobb som viförordar. Detta gäller i synnerhet infasningen av försäkringens tids-begränsning. Denna måste ske parallellt med att arbetslöshetsnivåerna ocharbetslöshetstiderna pressas ned. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om en nyarbetslöshetsförsäkring som kan träda i kraft i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddet vid arbetslöshet på ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en allmän arbetslöshetsförsäkring,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försäkringstiden skall omfatta ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försäkringens ersättningsnivå skall vara ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det för äldre skall finnas ett kompletterande grundskydd pånormalt högst med en dagersättning på ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsvillkoret skall vara eller motsvarande,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skall finnas ett särskilt arbetsvillkor för unganytillträdandepå arbetsmarknaden,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetslöshetsförsäkringen skall finansieras med såvälegenavgifter som skatt,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om likabehandling av deltidsarbetande hospersonaluthyrningsföretag,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyldigheten att ta erbjudet arbete,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sammanföring av all ersättning vid arbetslöshet till denallmänna arbetslöshetsförsäkringen.