mot · GK02Fi43 · 1997-05-02 00:00:00 — En långtgående rensning i bolagsdjungeln skulle kunna frigörabetydande belopp till vård, omsorg och skola.Gör kommunerna saker rätt?Vi har , både på riksplanet och i fullmäktigeförsamlingar,förespråkat en politik som innebär ett effektivare offentligt resursutnyttjande.Den ojämförligt viktigaste metoden heter konkurrensutsättning. Det finnsmånga undersökningar som visar att miljardbelopp finns att spara förSveriges kommuner och landsting genom att konsekvent främja konkurrens.Förekomsten av privata alternativ och entreprenader samt användning avkonkurrensupphandling ger kostnadsbesparingar på mellan 10 och 20procent. En undersökning - som beställts av den socialdemokratiskaledningen i stad för att visa hur verkningslöst det borgerligakonkurrensprogrammet varit - visade att besparingen för uppgicktill hundratals miljoner kronor.Vi har kallat Socialdemokraternas motstånd mot förnyelse för "den dyradogmatismen". Motståndet mot nya kommunala driftsformer kostarmiljarder.Vi har också föreslagit att pengar aktiveras till insatseri vården.Sedan regeringen tillträdde 1994 har köerna till sjukvården vuxit snabbt.Samtidigt har regeringen alltsedan förra vårbudgeten 1996 dragit ned påanslagen både till de s.k. DAGMAR-pengarna, till att korta vårdköerna ochtill rehabilitering av sjuka och arbetsskadade. Det är en politik somFolkpartiet avvisar.I den nu aktuella propositionen vill regeringen minska anslaget tillhabilitering och rehabilitering med . Vi avvisar dennabesparing och vill gå en motsatt väg. Vi tror att det går att korta köerna tillvården radikalt genom ett nytt system för att aktivera försäkringskassepengar.Förebilden för denna idé är FINSAM.FINSAM är ett försök med bättre samordning mellan försäkringskassansoch sjukvårdens pengar, som påbörjades under den borgerliga regeringen.Det har utvärderats och resultaten är mycket positiva. Genom att aktiverasjukförsäkringsmedel kan sjukvårdsköer kortas, lidande minskas och därtillbesparingar uppnås. Utvärderingen talar om 8-9 procents besparingseffekt.Vi anser att denna verksamhet nu bör utökas att gälla i hela landet. Därmedkan medel tillföras sjukvården.Jobb genom företagandeVår ekonomisk-politiska strategi kan sammanfattas medorden "jobb genom företagande". Basen för välfärden, förbra skolor och trygg vård, är framgångsrika, vinstgivandeföretag. All ekonomisk utveckling bygger ytterst på attmänniskor har idéer, vill förverkliga ett projekt, är bereddaatt satsa sin tid och ta risker. Vi formar vårt politiskaalternativ med denna insikt för ögonen. Vi vill att samhälletsspelregler och attityder i högre grad skall präglas avförståelse för de motiv som driver människor och företag attutvecklas.Om hundratusentals nya jobb skall tillkomma, måste bli ett merattraktivt land att investera i.När vi liberaler säger att jobben måste komma i näringslivet, att tjänste-sektorn har en stor sysselsättningspotential och att villkoren för företagandetbehöver förbättras, har vi - till skillnad från regeringen - konkreta förslagsom gör en sådan utveckling sannolik.Syftet är att göra det möjligt för fler människor att leva på sin lön och attåterskapa förtroendet för välfärdssystemen.Våra hörnstenar, eller ett liberalt fempunktsprogram för jobb, vård ochskola, innebär: Att skatter som är skadliga för arbete, företagande, sparande ochinvesteringar sänks. Att tjänstesektorn "släpps loss", genom skattelättnader och för-enklingar med t ex servicecheckar och förenklad företagardeklaration. Att kommer tillbaka till toppen när det gäller kunskap Att "Svenska långbänkar" får en lösning. Det gäller främst:- lönebildning- arbetsrätt- energipolitiken, som gjorts till ett evigtinrikespolitiskt trätoämne. Att de möjligheter internationaliseringen erbjuder utnyttjas så långtsom möjligt, bl a genom svenskt EMU-medlemskap från starten.Lägre skatt för företagarnaFörmodligen ställer sig en och annan småföretagare i dagfrågan: Är vi hjältar eller skurkar? I högtidstalen händer detofta att regeringsföreträdare talar väl om småföretagare ochderas roll för den framtida sysselsättningen och tillväxten. Ihandling har den ena skattehöjningen efter den andralevererats. Vi tror inte att det finns många småföretagare somskriver under på regeringens påstående "De skattemässigavillkoren för småföretagen har förbättrats " (s188 i vårpropositionen).De skattelättnader som föreslås - på sammantaget ca en miljard -kompenserar inte på långa vägar de höjningar som redan genomförts. Höjdaarbetsgivaravgifter, höjd skatt på fåmansbolag, återinförd dubbelbeskattningpå aktier, höjd förmögenhetsskatt, förtida momsinbetalning, förlängdsjuklöneperiod Listan kan göras längre.Det enskilda beslut som har vållat de mindre företagen störst bekymmer ärden förlängda sjuklöneperioden. På den socialdemokratiska småföretagar-kongressen i var det samstämmiga budskapet frånsmåföretagen till näringsminister att backa från denförlängda sjuklöneperioden. Fler småföretag skulle då våga anställa. Flerskulle ha råd att ta in en vikare när någon blir sjuk. Att regeringen vägradeändra sig visar hur grunda insikterna är om småföretagarnas villkor.Den bärande principen för skattereformen 1991 var att det ska löna sig attarbeta, spara och satsa på företagande. Vi menar att den principenfortfarande är en grundbult för en växande och dynamisk samhällsekonomi.Sverige har världens högsta skattetryck. Skatternas nivå och utformningbidrar till att hämma utvecklingskraften i ekonomin. Särskilt tydligt är detta itjänstesektorn där höga inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och moms ledertill så höga priser att få har råd att köpa privata tjänster. I många fall måsteman arbeta för att kunna köpa en timmes arbete.De skatter som har mest skadliga effekter för arbete och företagande måstesänkas först.I ett andra steg är det angeläget att mildra marginaleffekterna förbarnfamiljerna och göra det möjligt för fler låginkomsttagare att leva på sinlön. Många barnfamiljer har totala marginaleffekter på ellerhögre, genom en kombination av inkomstskatt, progressiva barnomsorgs-avgifter och avtrappningsregler i bostadsbidragen. Det innebär att det ärnästan omöjligt för dessa familjer att genom egna insatser förbättra sinekonomiska situation - de är fast i den s k fattigdomsfällan.Sammantaget föreslår vi att skatterna sänks med ca föratt skapa förutsättningar för fler jobb genom företagande.För att ta tillvara sysselsättningspotentialen i tjänstesektorn vill vi sänkaarbetsgivaravgifterna med , riktat mot tjänstesektorn. Vivill helt slopa arbetsgivaravgifterna för tjänster tillhushållssektorn, där problemen med de "dubbla skattekilarna" är som störst.Vi vill återställa förtroendet för skattereformen. betalar 4 av 10heltidsarbetande - eller mer än en miljon människor - denna specialskatt för"de rika". Vi accepterar inget tekniskt trixande som i praktiken innebär attden höga marginalskatten blir kvar, men under nytt namn.Problemen med höga inkomstskatter ökar i takt med den svenskaekonomins internationalisering. Svenska storföretag som konkurrerar på eninternationell marknad, också om arbetskraften, har vittnat om svårigheter attlocka hit specialutbildade personer. En som publiceratsi (23/4-97) visar att den grupp av framtida nyckel-personer som vänder ryggen kan bli större och större. Det rör sig omrelativt stor grupp välutbildade medborgare, yngre och med god arbets-kapacitet.Vi vill avskaffa den förlängda sjuklöneperioden.Vi anser också att dubbelbeskattningen på investeringar måste bort -är så gott som ensamt om denna straffskatt på nya jobb.Även andra lättnader i skatten på sparande föreslås, bl a för att skapa enfungerande riskkapitalmarknad.I vårt budgetalternativ finns också pengar avsatta för att lindra effekternaav den orimliga fastighetsskatten.Våra skatteförslag och inriktningen på vår skattepolitik beskrivs utförligarei vår kommittémotion om skattepolitikens inriktning.Mindre krångelOm fler människor ska vilja bli företagare krävs flerförändringar än t ex gynnsamma skattevillkor. Attityderna tillföretagandet behöver också förändras.Vi vill att många fler människor ska finna det lika naturligt att gåin i eget företagande i livet som att söka en fastanställning hos andra. Därför måste det bli mycket enklare och naturligare änidag att ta steget till eget företagande.Dagens företagsformer och det regelverk som omgärdar företagandet äranpassat framförallt till stora, tillverkande, kapitalintensiva företag.Reglernastämmer illa överens med dagens utveckling och med framväxten av småtjänsteföretag. Många av de nya entreprenörerna säljer framförallt sin tid ochsitt kunnande. Ofta är det personer med "kontoret på fickan", de arbetarkanske hemifrån, eller tillfälligt hos uppdragsgivaren. Kanske är man fleraom samma lokal, delar på utrustning och kostnader, men har rentprofessionellt inte så mycket med varandra att göra.Med en politik som "släpper loss tjänstesektorn" har detta slagsföretagande en betydande potential. Det kan röra sig om specialiseradetjänsteuppdrag inom data- eller reklambranschen, journalistik eller informa-tion, lika väl som mer hushållsnära tjänster - barnomsorg, städning, ellerträdgårdsarbete.Sådana småföretagare i tjänstesektorn har sällan stora omkostnader. Fördem är det omfattande uppgiftslämnandet, den detaljerade bokföringen ochdeklarationsblanketterna som ställer krav på fördjupade kunskaper om"periodiseringsfonder, räntefördelningsbelopp och expansionsmedel" oftanågot helt irrelevant.Kunskapskraven och det omfattande administrativa arbetet tar dels tid ochkraft från det företagaren vill ägna sig åt, dels ska den avskräckande effekteninte underskattas. Företagande uppfattas som något tungrott och komplicerat.I en rapporten har vi presenterat flera förslag för attminska byråkratin och krånglet - eller befria företagaren från mycket avföretagsadministrationen. Småföretagare bör kunna välja att avge enförenklad företagsdeklaration, som i likhet med den förenklade självdeklara-tionen kunde spara den enskilda både tid och bekymmer. Det måste också blienklare att få ut sin F-skattesedel. Alltför många goda företagsidéer stuparredan här eller, ännu värre, stupar sedan verksamheten redan kommit igångdärför att F-skattesedeln blir återkallad.Jenny , , och projektanställd hos , för att locka fler unga att starta eget, säger så här: "Alla behöverinte ha en lysande företagsidé. Det är bara att skaffa en F-skattesedel och gåut och jobba". Precis så enkelt borde det vara!Vi har redan tidigare lagt fram förslag om s k servicecheckar för att minskakrånglet vid köp av tjänster. Regeringen har låtit utredaförslaget men därefter har ingenting skett.Förslag om servicecheckar är en obyråkratisk lösning för dem som villköpa hjälp till hemmet utan att fuska med skatt eller försäkring. Ikombination med skattesänkningar för hushållstjänster borde potentialen förnya, vita jobb öka kraftigt. Det gagnar förstås främst dem som är arbetslösaidag eller redan jobbar "svart" med städning, barnomsorg, m.m. Men detgagnar också alla dem som egentligen vill vara ärliga.Tillbaka till kunskapstoppenAtt utveckla "det mänskliga kapitalet" genom satsningar påutbildning och forskning är en viktig del i vår strategi förjobb genom företagande. Utbildningssystemets omfattning,inriktning och kvalitet har stor betydelse för landetsproduktivitet och långsiktiga konkurrenskraft.Undersökningar tyder på att kunskapsinnehållet i svensk industripro-duktion minskat i förhållande till våra konkurrentländer. Råvaror ochblygsamt förädlade råvaror väger fortfarande tungt i export. Ocksåen del av verkstadsindustrins produkter konkurrerar snarare med priset änmed graden av kunskapsinnehåll.Detta har bidragit till att de svenska reallönerna inte kunnat hålla jämnasteg med konkurrentländernas. Det talas ibland om en "u-landisering" avsvensk ekonomi. Det är förstås överdrivet, men avser tendensen att vikonkurrerar med låga reallöner snarare än med kvalitet och sofistikeradeprodukter.För första gången är nu den yngre generationen sämre utbildad än sinaföräldrar. Andelen med högskoleutbildning bland dem som är födda på1960-talet är nere i en nivå som är jämförbar med den som gällde för demsom föddes på 1920- och 1930-talen.Den högre utbildningen i är underdimensionerad jämfört medövriga . Om vi ska uppnå en högre tillväxt inom denkunskapsintensiva industrin krävs t ex att antalet civilingenjörer ökar kraftigtunder den närmaste tioårsperioden. Det kräver inte bara medvetna politiskasatsningar på utbyggnad av högre utbildning och forskning. Det måste ocksålöna sig för den enskilde att satsa på utbildning.Vi anser att det är bra med frihet, mångfald och konkurrens inomhögskolesystemet. Makten över utbildningens innehåll och forskningensinriktning är viktig. Att sprida makten på många kompetenta händer och ökahögskoleutbildningarnas och forskningens frihet är en del av kärnan i ettliberalt samhälle. Tyvärr har regeringen tydligt visat att den snarare villlikrikta och centralisera. Bland annat har regeringen centraliseratantagningsreglerna till högskolan, återtagit rätten att inrätta professurer,inrättat en ny tredje uppgift för högskolorna och ökat centralstyrningen avforskningsstiftelserna genom att förändra stiftelsernas stadgar. Alla dessaförslag har vi motsatt oss.Det treåriga budgetsystemet för högskolan kom till bl a för att skapa enlångsiktighet och ge högskolorna ökade möjligheter att planera sinverksamhet. Tyvärr verkar regeringen inte veta från till ett annatvad den egentligen vill med den högre utbildning. I budgetpropositionensades att inga ytterligare platser skulle tillföras 1998. föreslår regeringenytterligare 30 000 nya högskoleplatser främst inom naturvetenskap ochteknik. Hälften av platserna skall tillkomma 1998 och hälften . Trotsatt vi i grunden är positiva till en utbyggnad av den högre utbildningenväcker förslaget en del frågor. Är det möjligt för högskolor och universitetatt ta emot ytterligare 30 000 nya studenter, utöver de sedan tidigarebeslutade 30 000 platserna, med bibehållen kvalitet? Finns det möjlighet attpressa in fler studenter inom naturvetenskap och teknik? Finns det lärare,finns det lokaler och finns det utrustning? Även många verksamma iutbildningssystemet ställer samma frågor. Vi utgår emellertid ifrån attregeringen har ett tillfredsställande underlag för sina förslag och understrykervikten av kvalitetssäkring av all verksamhet inom högskolan.Folkpartiet liberalerna stöder alltså tills vidare regeringens förslag på flerutbildningsplatser, men anser att de farhågor som finns för kvaliteten måstebehandlas mycket seriöst.Ett nytt studiestödssystem behövsTyvärr skjuter regeringen den angelägna frågan om ett nyttreformerat studiestödssystem . Risken förbetydande kostnader i framtida avskrivningar samt godtyckei studiefinansieringen för den enskilde fortsätter. Ipropositionen skriver regeringen att den avser att återkommamed förslag till nytt återbetalningssystem i kombination meden prövning av bidragsandelens storlek för genomförande år2000. Vi beklagar verkligen om regeringen väljer att inte nuta chansen att skapa ett mer generellt och sammanhålletsystem. Vi kan inte acceptera ett förslag där regeringenendast väljer att införa ett hårdare återbetalningssystem utanatt lösa övriga problem.Vi vill särskilt lyfta fram följande inom utbildningspolitiken. Det är viktigt att skolorna tidigt identifierar de elever som behöver stödså att extra resurser kan sättas in. Vi måste skapa en skola där elevernahar nödvändiga baskunskaper när de slutar respektivegymnasiet. Det skapar möjligheter för den enskilde och minskar detframtida behovet av vuxenutbildning. liberalerna vill bl aav denna anledning införa en tioårig grundskola med skolplikt . Vi vill framhålla vikten av att kommunerna nyttjar även folkhögskoloroch genomföra utbildningar. Detär vidare anmärkningsvärt att det inte skrivs en enda mening om att detär eleverna som skall ha rätten att välja den utbildningsanordnare honeller han önskar. Utbildningssatsningarna kräver att det finns grundläggandeekonomiska möjligheter att studera. Utan ett stabilt och flexibeltstudiefinansieringssystem blir det för många tyvärr inte ett reelltalternativ att studera. Det är därför viktigt att åter uppmärksamma deallvarliga effekterna av att det särskilda barntillägget inom ramen försvux/svuxa tagits bort. Vi föreslår att det återinförs. I en allt mer internationaliserad värld blir det fler unga som växer upputomlands. För dessa barn och ungdomar är den svenskaundervisningen utomlands av stor betydelse. Inte bara för att utvecklasitt modersmål utan även för att fördjupa det kulturella arvet och denpersonliga identiteten. liberalerna säger därför redan nu nejtill aviserade besparingar 1998 på svensk undervisning i utlandet. Vi har verkat för att ge ökade möjligheter för svenskastudenter att studera utomlands med rimliga ekonomiska villkor. Närregeringen nu aviserar att den tänker skärpa regler för utlandsstudier ärdet helt i strid med vår uppfattning. Vi avvisar således även dennabesparing. Utbildning är ett sätt att ge utbildning under en tredjetermin. Vi anser att detta skall ingå i varje högskolas utbildnings-uppdrag. Till en början skall detta ges som ett särskilt uppdrag, men pålite bör högskolorna planera för tre terminer. Vidare anser vi att behovet av att omvandla utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster är stort. Inte minst för att kunna få fram fler dis-puterade lärare. Vi är även kritiska till regeringens besparing på timersättningen isvenska för invandrare motsvarande . Folkpartietliberalerna anser att det är av oerhört stor vikt att invandrare lär sigsvenska, för att klara sin vardag och för att kunna få ett riktigt jobb. Visäger därför nej till regeringens besparing på sfi.Svenska långbänkar måste få enlösningLönebildningenUnder ökade en genomsnittligindustriarbetarårslön från till ,eller . Efter skatt och prisökningar hadeökningen reducerats till . Inte ens när den totalaarbetslösheten är förmår parterna hålla igen pålöneökningstakten. och ökar lönerna ,vilket ligger över dengenomsnittliga löneökningarna i våra viktigastekonkurrentländer. Det är också väsentlig mer än vad sommotiveras av produktivitetsutvecklingen. Innebörden av dettaär att en lönebildning som är förenlig med varaktigt låginflation och minskad arbetslöshet ännu inte finns i sikte.Inom Byggnadsarbetarförbundet är över en fjärdedel av medlemmarnaarbetslösa. Trots det ökar lönerna lika mycket som inom andra områden.Tydligare kan det inte sägas: lönebildningen måste reformeras.Regeringen säger det också: "Det krävs en bättre fungerande lönebildningför att sysselsättningen skall öka och arbetslöshetsmålet skall kunna nås. "Men några konkreta åtgärder presenteras inte. Inför hotet om interna problemi arbetarrörelsen skjuts denna för jobben och välfärden helt centrala frågagång efter annan . Man har bjudit in till samtal ochöverläggningar, som aldrig fungerat . Och när det inte fungerar nuheller aviseras en ny utredning! Ännu en långbänk, som sannolikt får enotillfredsställande lösning.Den främsta orsaken till socialdemokraternas oförmåga att skapaförutsättningar för en fungerande lönebildning är att partiets bindning tillfackföreningsrörelsen är en del av problemet. Det arbetarrörelsen inte fåttigenom den fackliga vägen har man tagit den politiska, och det vågarregeringen inte ändra på. Partiets väl får gå före Sveriges.Ett aktuellt exempel är en debattartikel i där statsministerGöran tillsammans med en facklig ledare manar parterna att träffaavtal om kortare arbetstid. Om så inte sker, kommer frågan att "lösas"lagstiftningsvägen. Hur kan man efter den typen av hot klaga på att balansenpå arbetsmarknaden förskjutits genom "för svaga arbetsgivare"?Ytterst är det arbetsmarknadens parter som har ansvar för attlönebildningen fungerar. Men det politiska systemet har ansvar för att skapaen fungerande maktbalans och mer balanserade spelregler - och skärptaekonomiska motiv - så att parterna kan träffa avtal som ligger i linje medönskemålen om ökad sysselsättning.Vi anser bland annat att ansvaret för lönebildningen måste åtföljas av ettvisst finansiellt ansvar för dess konsekvenser. Om löneavtalen blir så högaatt människor skickas ut i arbetslöshet är det inte rimligt att de fackligaorganisationerna kan skicka hela notan för detta till staten. Staten svarar idagför i princip hela kostnaden för a-kassorna.Folkpartiet har därför föreslagit att statsbidraget till a-kassorna sänks av kassornas utbetalning, utan att ersättningen till de arbetslösasänks. Fackföreningsavgifterna till försäkringen måste då höjas. Samtidigtbör arbetslöshetsförsäkringen utvidgas och bli en allmän försäkring, somomfattar alla med förankring på arbetsmarknaden. För staten innebär detsänkta statsbidraget en besparing på drygt 9 miljarder kronor.Hushållen bör kompenseras för höjningen genom sänkt inkomstskatt medmotsvarande belopp, t ex genom att grundavdraget höjs eller genom sänktaegenavgifter i sjukförsäkringen.Effekterna på lönebildningen är naturligtvis svåra att exakt förutsäga.Vetskapen om att löneavtal som leder till ökad arbetslöshet "straffar sig" iform av högre avgifter borde dock verka återhållande på lönekraven. Somframgått av vår motion med anledning av regeringens förslag till nyarbetslöshetsförsäkring anser vi också att arbetsvillkoret bör vara i enlighetmed beslut samt att möjligheten till närmast evigrundgång skall avskaffas.Reformerad arbetsrättDet står klart att regeringens "återställare" påarbetsrättsområdet var förödande förföretagsamheten. De "åter-återställare" som skett därefter ärmycket blygsamma, och fler reformer är inte att vänta,sannolikt av hänsyn till LO.Folkpartiet anser att lagstiftningen måste förändras och moderniseras. Detgår inte att på tröskeln ha en arbetsrättslig lagstiftning somäranpassad behov och arbetsmarknad.Turordningsreglerna behöver t ex ändras så att arbetsgivaren kan undantatvå personer i varje turordningskrets. För i synnerhet de små företagen ärdetta av stor betydelse. som företag med bara ett fåtal anställda harsvårare att följa turordningsreglerna är det oftast där man inte lyckas lösatvister om turordningen genom förhandlingar. Småföretagaren känner sigofta "överkörd" i mötet med facklig byråkrati och överlägsen förhandlings-vana.Vi vill se en omedelbar återgång till de regler i LAS och MBL som gälldeinnan regeringen började med sina återställare. Vi anser också att en medlarebör få rätt att begära uppskov i för en varslad stridsåtgärd samt atten partsammansatt nämnd - med en opartisk ordförande - ska avgörakonflikternas samhällsfarlighet. Reglerna i MBL om arbetstagarpartenstolkningsföreträde vid tvister om kollektivavtal bör begränsas.Vi vill också att en arbetsrättslig kommitté tillsätts. Det är viktigt att denfår en parlamentarisk sammansättning. Regeringens korporativistiskaarbetsmetoder fungerar inte. Och vem för de arbetslösas talan?EnergipolitikenI ett läge när har 700 000 arbetslösa och 70 000människor står i kö till vården anser regeringen att den harråd att lägga ned väl fungerande industrianläggningar.Uppskattningsvis rör sig kostnaderna för en snabbstängningav om ca . Därtill är delångsiktiga samhällsekonomiska kostnader som uppstårgenom effekter på industristruktur och ett försämratinvesteringsklimat också betydande.Varken i energipropositionen eller i den aktuella vårpropositionen finnsnågra som helst kostnadsberäkningar, vare sig direkta eller indirekta,statsfinansiella eller samhällsekonomiska.Vi anser att energiöverenskommelsen är förödande. Den splittrar nationenoch medför en stor osäkerhet kring energiförsörjningen. Energipolitiken hargjorts till ett evigt inrikespolitiskt trätoämne. Misstron mot sominvesteringsland ökar ytterligare - i när vi är i akut behov av nyajobb.Socialdemokraterna begick ett allvarligt misstag när de lämnadesamarbetspartnerna i Linje 2 och övergick till samarbete med Linje 3-anhängarna. I vår energimotion har vi försökt bygga en nyplattform för samarbete.