mot · GL02So431 · 1997-10-06 00:00:00 — Alla människors lika rätt och värde är grunden för politik. Människor har olika förutsättningar och behov och insatser för de äldre måste utgå från detta. De äldres rätt till integritet och personliga önskemål skall genomsyra samhällets syn på de äldre och deras behov av t.ex. vård och omsorg. Gränsen för uppnådd pensionsålder får inte betraktas som en definitiv gräns för deltagande i samhällslivet. De äldre har ofta goda förutsättningar att aktivt delta i politik och samhällsliv. Erfarenhetsutbyte mellan yngre och äldre är till stor nytta för samhällets utveckling. Alla är inte lika. De äldre skall ges möjlighet att välja formerna för äldreomsorgen. Det måste skapas verkliga möjligheter att kunna påverka sin eller sina anhörigas omsorg samt hur och var man vill bo när behovet av daglig omvårdnad krävs. Äldrevården måste bedrivas utifrån en helhetssyn där man sätter individen i centrum och så långt som möjligt respekterar och förverkligar dennes behov. Nya krav på äldrevården Andelen äldre ökar, är cirka en och en halv miljon av innevånare pensionärer. Dagens sjuttioåringar är friskare än , men sjukligheten ökar högre upp i åldrarna. Äldreomsorgen står inför stora utmaningar. har gjort beräkningar som visar, att om äldreomsorgen skall behålla servicenivå , krävs ett resurstillskott på eller . Om kommunerna skall klara sina åtaganden gentemot medborgarna, med en oförändrad servicenivå, krävs antingen en omprioritering av resurser mellan olika kommunala verksamheter eller att de skaffar sig ökade intäkter på annat sätt. Vi tror inte att det enbart med skattemedel är möjligt att täcka det kommande resursbehovet. Det krävs därför en fortsatt utveckling av resursutnyttjandet. Invandrarna utgör en allt större andel av pensionärerna. Även detta ställer nya krav på äldrevården. Det kommer att krävas ökade språkkunskaper bland personalen samt kunskap om andra kulturer. Detta ställer krav på utbildningen och det är viktigt att personal rekryteras med olika kulturell bakgrund. Kvinnor missgynnade i pensionssystemet Kvinnorna är förlorare i vår välfärdsmodell som bygger på inkomstbortfallsprincipen och som inte tar hänsyn till att kvinnors och mäns livsmönster är olika. Det finns många ensamstående kvinnor bland folkpensionärerna som har haft sitt huvudsakliga arbete i hemmet, varit ryggraden i familjeföretaget och kanske jobbat extra med städning, skolbespisning och hemtjänst. Dessa har oftast bara folkpensionen att leva av . Dessutom har pensionärerna också fått vidkännas neddragningar i samband med saneringen av statens finanser. Vi anser det rimligt att, inom ramen för det statsfinansiella utrymmet, pensionstillskottet för pensionärer med låg pension höjs. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag i vårpropositionen 1998. I takt med att de äldre blir allt fler och kommunernas ekonomi har försämrats, har mer och mer övergått från att vara allmän service till de äldre, till att ge omvårdnad i hemmen. är mer restriktiv än förr när den beviljar hemtjänst. Kvinnors behov bedöms ofta annorlunda än mäns för att erhålla hemtjänst. Det är sannolikt så att kvinnor anses klara mer själva än vad män gör och att kvinnor därmed får mindre hjälp än män, trots att behoven är lika stora. redovisning över i pekar i denna riktning. De konstaterar att kvinnor får mindre hjälp från , sett i relation till deras levnadssituation. Fördelningen av beviljad hemtjänst bör, med utgångspunkt från vad som här redovisats, analyseras. Hemsjukvård blir allt vanligare. För många människor är det betydelsefullt och känns tryggt att få sitt vårdbehov tillgodosett i hemmet, i stället för på ett sjukhem. Det ger också möjlighet att vara hemma tillsammans med sin maka/make. Hemsjukvårdens insatser varierar från enklare åtgärder, som kan skötas av ett vårdbiträde, till mer specifik omvårdnad som kräver sjuksköterskekompetens eller läkarmedverkan. Drygt hälften av landets kommuner har övertagit ansvaret för hemsjukvården och omsorgen i sin helhet. anser att ett sammanhållet huvudmannaskap för hemsjukvården är att föredra. Det ger en bättre kontinuitet när samma personer svarar för vårdinsatserna. Samverkansstrukturen blir mer välutvecklad vid ett sammanhållet huvudmannaskap. Det gäller såväl inom och hemsjukvården som i förhållande till sjukhuset. Samverkansstrukturen ger också bättre förutsättningar för att utveckla den individuella vård- och omsorgsplaneringen. Vårdtagaren upplever en högre grad av delaktighet och kan påverka hjälpinsatserna, särskilt när det gäller sjukvårdsinsatser. Hemtjänst beviljas mycket striktare än . beviljas hemtjänst efter vårdbehov. Många äldre, som inte erhåller hemtjänst, är ändå i behov av annan service. Äldre vill kanske ha hjälp med att putsa fönster, klippa gräset eller handla, arbetsuppgifter, som för många äldre är alltför arbetskrävande. De äldres behov av vardaglig service skulle kunna tillgodoses genom att staten, med arbetsmarknadsmedel, stimulerar tjänstesektorn för äldre. Vi anser att ett system med hemservicecheckar för pensionärer bör införas. Checksystemet bör utformas så att den som anser sig behöva hjälp med praktiskt hushållsarbete och enklare tjänster ska kunna köpa checken t.ex. på posten eller i affären. Hemservicechecken kan sedan användas till att köpa service från en godkänd firma. Genom att subventionera tjänstesektorn på detta sätt minimeras risken med att oseriösa företag utnyttjar denna marknad. De äldre måste ges rätt att själva välja var de vill bo. Många föredrar att bo kvar i det egna hemmet, där miljön är invand och känns trygg. Andra behöver mer vård och omsorg eller vill bryta ensamheten. Inom barnomsorgen kan föräldrarna i många fall välja formerna för barnomsorgen. Erfarenheterna visar att valfriheten varit positiv för såväl barn som föräldrar som för verksamheten. Valfriheten har inte blivit dyrare utan tvärtom finns flera exempel som visar att alternativen kunnat drivas till lägre kostnad. anser att de äldre skall ges samma lagstadgade rätt till valfrihet för hemtjänst, dagverksamhet och särskilda boendeformer som finns inom barnomsorgen. När behovet dokumenterats, skall den enskilde själv enligt vårt förslag ha lagstadgad rätt att, inom ramen för tilldelade resurser, få välja vårdgivare på samma sätt som sker inom barnomsorgen. Den kommunala ekonomiska ersättningen kan grundas på liknande princip. Vi är medvetna om att förutsättningarna för valfriheten är att det finns alternativ att tillgå, men vi anser att alternativen kommer att öka, om rätten att välja lagregleras. En tredjedel av alla hjälpbehövande äldre får hjälp av hemmavarande maka/make. Insatserna för anhöriga är mycket betydelsefulla för samhället som helhet. Det kan för de anhöriga vara ett mycket krävande arbete. Framförallt kan oron för att inte räcka till och ge tillräcklig omvårdnad och stöd vara mycket pressande. Det är viktigt att uppmärksamma insatserna och jobbet anhöriga gör så att de får stöd och stimulans av kommunen. En utvecklad avlösarservice måste också finnas, som stöd och stimulans åt de anhöriga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av pensionstillskottet,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett sammanhållet huvudmannaskap för hemsjukvården, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemservicecheck för äldre, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mångfald och valfrihet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anhörigvården. 1 Yrkande 1 hänvisat till SfU.