mot · GL02A269 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Massarbetslösheten har bitit sig fast 1.1 Nivån på arbetslösheten 1.4 Halvering av arbetslösheten 1.6 Sommarjobb till alla ungdomar? 1.8 Nya jobb i privat sektor 1.9 Kommuner och landsting 3.2 Skatteväxling för gröna jobb 3.4 Kristdemokratiska principer för arbetsmarknadspolitiken 3.4.1 Prioritera att få ned långtidsarbetslösheten och arbetslösheten bland unga 3.5 Banta AMS och Länsarbetsnämnderna 3.6 Ytterligare medel för tillfälliga personalförstärkningar 3.7.1 Krav på AMS 3.7.5 Arbetslivsutveckling (ALU) 3.7.7 Arbetsplatsintroduktion (API) 3.7.10 Bidrag till utbildning i företag 3.7.11 Kommunernas ansvar för unga arbetslösa 3.7.13 Försöksverksamhet med lokal samverkan 3.7.14 Offentliga tillfälliga arbeten (OTA) och Resursarbeten (Kalmarmodellen) 3.7.16 Sabbatsår/friår 4 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 6 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet 8 Förenklad och moderniserad arbetsrätt 9 Arbetsmarknadsfrågor inom EU Massarbetslösheten har bitit sig fast Huvuduppgiften som Socialdemokraterna gick till val på 1994 var som bekant att minska arbetslösheten. I flera anföranden under valrörelsen framhölls att jobben, jobben, jobben var den viktigaste frågan. Flera partiföreträdare talade om att pressa ned arbetslösheten tiondel för tiondel. I valmanifestet och partimotioner manifesterades detta i tydliga löften. I regeringsdeklarationerna som hitintills avlevererats under innevarande mandatperiod har nya löften kommit till. I samband med den särskilda sysselsättningspropositionen gavs nya utfästelser liksom vid sysselsättningsdebatter som hållits i . Resultatet så här lång är att löften och utfästelser svikits på ett flagrant sätt. Det är i ljuset av dessa löftesbrott som budgetförslaget ska bedömas. Och det är i ljuset av detta vi konstaterar att regeringen i budgetförslaget räknar med en arbetslöshet på 1998. Detta är minst sagt ett totalt misslyckande för regeringens politik vad avser att bekämpa arbetslösheten. 1.1 Nivån på arbetslösheten En Socialdemokratisk regering kommer att pröva nya grepp för att stimulera företagen till nyanställningar. Vi vill underlätta för företag att expandera och nyanställa. (Valmanifestet 940819) Den [totala arbetslösheten, vår anmärkning] förväntas ligga kvar på en mycket hög nivå också , av arbetskraften. Den öppna arbetslösheten beräknas kunna reduceras till . (ekonomisk partimotion ) Det går att föra en politik som är förenlig med ett stabilt penningvärde och sundare statsfinanser, och som pressar ner den öppna arbetslösheten till . (ekonomisk partimotion ) Löftesbrottet på denna punkt är monumentalt. har den öppna arbetslösheten varit dubbelt upp mot vad man lovade, . när höstterminen startat är den något lägre, . det år arbetslösheten skulle vara enligt s-löftena var den öppna arbetslösheten enligt SCB. var den och alltså . Vi har således haft en ökande arbetslöshet i stället för minskande. Den totala arbetslösheten räknar regeringen med ska vara . Se diagrammet nedan. Ingenting är viktigare än att minska arbetslösheten bland de unga och att förhindra att de drabbas av långtidsarbetslöshet. Ett samhälle som inte kan erbjuda unga arbete bryts sönder. Vi vill förhindra att ungdomar ska gå arbetslösa . (Valmanifestet 940819) Vår målsättning är att varje arbetslös under ska erbjudas jobb eller annan aktiv åtgärd innan han eller hon gått arbetslös . (ekonomisk partimotion ) Också på denna punkt är löftesbrottet stort. Ungdomsarbetslösheten är fortsatt mycket hög. Enligt veckostatistik vecka 35 var 142 097 ungdomar i åldern arbetslösa. Jämfört med läget vid regeringsskiftet har arbetslösheten för denna kategori ökat. Regeringen anför fortsatt att ungdomar ska erbjudas arbete, utbildningsplats eller annan åtgärd . Trots vallöftet hade 16 931 varit arbetslösa 35, 1997 enligt AMS. Särskilt bör noteras att de ekonomiska villkoren för ungdomar och andra i API (arbetsplatsintroduktion) och liknande har försämrats högst avsevärt när regeringen drev igenom en sänkning av utbildningsbidragen. Ersättningarna är nu på en nivå som arbetsmarknadsministern själv kallar skandalös. Ett uttryck hon fällde i samband med sommarens diskussion om lönerna för feriearbetande ungdom. Slutsatsen är att ministerns egna betyg på den förda politiken är skandalös. Detta är en satsningens proposition. Det är en mobiliseringens proposition. (Arbetsmarknadsminister i riksdagsdebatten .) SCB:s arbetskraftsundersökning () konstaterade att antalet sysselsatta är lägre och arbetslösheten oförändrad jämfört med . Detta är ett tydligt betyg åt den omtalade sysselsättningsproposition som arbetsmarknadsminister drev igenom i för . Flera av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som då angavs skulle få ned arbetslösheten har haft negativ eller ytterst begränsad effekt. 55 plus som enligt arbetsmarknadsministern skulle ge ett värdigt slut har blivit en flopp. Av regeringens beräknade 40 000 sysselsatta har det blivit cirka 6 000. Åtgärden har dömts ut av Statskontoret som gjort en utvärdering. Statskontoret rekommenderar regeringen överväga att lägga ned åtgärden. 1.4 Halvering av arbetslösheten I regeringsdeklarationen utställdes ett nytt löfte om arbetslösheten. ska den öppna arbetslösheten vara högst . Detta löfte upprepades i årets regeringsförklaring. I regeringens avstämningar av målet om en halverad arbetslöshet erkänns att man inte kommer att uppnå detta löfte: Under dessa förutsättningar (en fungerande lönebildning, lyckad utbildningssatsning och att övriga åtgärder får avsedd effekt) och med en god ekonomisk tillväxt bedöms den öppna arbetslösheten uppgå till . prognos framhåller att Statsmakternas mål att nedbringa den öppna arbetslösheten till ter sig dock fortfarande avlägset. Regeringens egna utredare har i rapporten och samhällsekonomin som gavs ut beskrivit situationen så här: Mycket talar enligt vår uppfattning för att problemen med den höga arbetslösheten och den sjunkande andelen sysselsatta i befolkningen slagit rot och blivit mycket svårhanterliga. Verkligheten pekar fortsatt på hög arbetslöshet och oförmåga att få ned den öppna arbetslösheten. Regeringens bedömning i budgetpropositionen är att arbetslösheten sjunker till ... Men kan vi se en skördetid komma. står vi då politiken kommer att bära frukt också vad gäller fler arbeten. (Arbetsmarknadsminister i sysselsättningsdebatten ) Som framgår av siffror redovisade ovan och av diagrammet nedan har antalet sysselsatta minskat . I stället för fler arbeten har det blivit färre. Arbetslösheten är nu totalt varav den öppna arbetslösheten utgör . har sysselsättningen varit lägre än . 1.6 Sommarjobb till alla ungdomar? Alla gymnasieungdomar som vill ha jobb ska få det. (Utfästelse av arbetsmarknadsminister angående sommarjobb 1997, ur eko-intervju.) Detta löfte uppfylldes inte. Tvärtom var i genomsnitt 2 500 fler gymnasieungdomar arbetslösa än 1996. En undersökning som gjordes av visar att 112 000 ungdomar gick utan sommarjobb 1996 fast de ville ha ett. Undersökningen pekade också på att det inte finns något som tyder på att situationen kommer att bli annorlunda . En annan käpphäst under valrörelsen var att antalet långtidsarbetslösa skulle minska. skriver man i budgetpropositionen: uppgick andelen långtidsarbetslösa till av samtliga arbetslösa vilket är högre än . 1.8 Nya jobb i privat sektor De nya jobben ska komma i den privata sektorn. Arbetsmarknadspolitiken får inte ersätta vanliga anställningar, utan dess uppgift är att hjälpa de arbetssökande att förbereda sig för ett nytt jobb, och att söka sig till ett nytt jobb. (ekonomisk partimotion ) Även om vi lyckas öka sysselsättningen och skapa fler arbetstillfällen i näringslivet måste vi utgå från att det krävs en mer aktiv arbetsmarknadspolitik som gör att utbudet av arbetskraft ökar och att den öppna arbetslösheten pressas tillbaka. (i finansdebatt, ) Trots regeringens valrörelseuttalanden om att det är i den privata sektorn nya jobb ska utvecklas, att satsningar ska göras på företagande och att inga åtgärder får ersätta vanliga anställningar, har regeringen i praktiken i stället på många sätt bedrivit en helt motsatt politik. Ett exempel på denna politik är åtgärden om offentliga tillfälliga arbeten för äldre (OTA), det vill säga personer . Vidare har man nu beslutat satsa på Kalmarmodellen vilket är ett sätt att låta personer som blivit avskedade i verksamhet komma tillbaka till lägre lönenivå. Satsningarna riktas mot offentlig verksamhet, men andas en märklig inställning till denna. Regeringen verkar bedöma att varje äldre person, oavsett yrke, ska kunna rycka in var som helst inom det offentliga. Tankarna på att upprätta ett särskilt arbetslag på arbetsmarknaden som ska ägna sig åt verksamhet som enligt kommunernas, landstingens och statens synsätt egentligen är obehövlig är heller inte tilltalande. Dessutom kan man med stor sannolikhet förutspå både problem av gränsdragnings- och undanträngningskaraktär. Regeringens politik är fortfarande alltför mycket inriktad på att med konstgjorda medel ordna sysselsättning inom offentlig verksamhet i stället för att skapa förutsättningar för stabila arbeten i den privata sektorn. Sammantaget har regeringens politik gentemot företagande och privat sektor förhindrat och försvårat nyanställningar. Ökade pålagor, förtida momsinbetalningar, förlängd sjuklöneperiod och en total oförmåga att se till vad som är nödvändigt för att få företag att växa är den politik regeringen står för. 1.9 Kommuner och landsting Under valrörelsen slog Socialdemokraterna fast att verksamheterna i kommuner och landsting skulle värnas. Där var det inte aktuellt med några neddragningar. Barnomsorg, skola, sjukvård och äldreomsorg ska värnas framför ersättningar och bidrag. Socialdemokraterna slår vakt om den välfärd som kommuner och landsting tillhandahåller. (Valmanifestet 940819) Det är vansinnigt att nu tvinga ytterligare 20 000 kommunalt anställda att lämna sina jobb på daghem, i skolor, på sjukhus och inom . De behövs där. (, partiledardebatt i .) Tidningen från har en nyhetsrubrik som säger varslen . Detta trots de extra miljarder nu försett kommuner och landsting med. Orsaken till detta är att regeringen sammantaget fört en politik som drabbat kommuner och landsting mycket hårt innebärande ett inkomstbortfall och en utgiftsökning på . Uppsägningarna i kommuner och landsting har på grund av detta accelererat. Man räknar med att uppemot 100 000 personer kommer att friställas . Andelen arbetslösa kvinnor ökar nu också i förhållande till vad som gäller männen. Detta går tvärt emot Socialdemokraternas löfte om att verksamheterna ute i kommunerna skulle värnas. Regeringen har via en överenskommelse med försökt hindra ytterligare uppsägningar. Kommunernas bristande ekonomiska resurser kommer dock med all sannolikhet göra denna överenskommelse mindre betydelsefull vilket tydligt framgår av redovisningarna från kommuner och landsting. Indragningar från kommunsektorn 1998 till följd av Socialdemokraternas politik. Effekt för kommunsektorn, miljoner kr. Höjda avdragsgilla egenavgifter (fr. till ) Ökade socialbidragskostnader p.g.a. nedskurna statliga välfärdssystem (bl.a. utbildningsbidraget, barnbidraget, bostadsbidraget, föräldrapenningen och bidragsförskottet). 1 Beräkning utifrån RRV:s prognos för intäkterna 1998 på inkomsttitel och antagandet om en oförändrad genomsnittlig kommunalskattesats på 31,. 2 Detta är en lågt räknad övervältringseffekt i enlighet med de undersökningar som har gjort. Regeringens budgetförslag bekräftar att man inte klarar målet med halverad öppen arbetslöshet . En del av de förbättringar som kan skönjas är genuint ökad efterfrågan på arbetskraft, men väldigt mycket sker på grund av att regeringen fört över arbetslösa till allehanda utbildningsprogram och åtgärder. Genom har 67 500 tidigare arbetslösa personer till och med augusti flyttats ut ur den så kallade arbetskraften. Så har arbetslöshetsstatistiken pressats tillbaka i önskad riktning. Därtill har 9 500 personer beviljats så kallad tillfällig avgångsersättning. Den allra viktigaste förklaringen till den så kallade ljusningen på arbetsmarknaden är alltså kreativ bokföring. Så pressar regeringen tillbaka arbetslöshetsstatistiken tiondel för tiondel. Det här håller inte i längden. Folk vill ha riktiga jobb i fler och växande företag. Men är det färre och färre arbetande som ska bära de allt tyngre skattebördorna för de allt fler som befinner sig i kunskapslyft, förtidspensioner, tillfälliga avgångsvederlag, generationsväxlingar, 55-plus, som kvalitetshöjare, ALU, i arbetsplatsintroduktion eller någon av alla de andra AMS-åtgärderna. Kommuner och landsting lovas 16 miljarder. Men knappast ett ord om att regeringen med andra handen tagit tillbaka över 16 miljarder från kommuner och landsting . Men vet vi att ingen regering har skurit så mycket i just dessa verksamheter som regeringen . Vi vet att höjda egenavgifter som regeringen genomfört minskar den kommunala sektorns skatteinkomster med över 15 miljarder. Frågan är hur mycket som blir kvar netto, för kommuner och landsting att använda till sina kärnverksamheter, när staten tagit tillbaka minst 15 miljarder med andra handen? Blir det något alls kvar? Enligt finansplanen ska sysselsättningen inte minst inom vården, omsorgen och skolan minska med 40 000 personer inom kommunsektorn . Hur mycket blir egentligen kvar netto till kärnverksamheterna av de 16 miljarderna? Hur många anställda kommer trots löften om motsatsen att få gå ifrån vården, äldreomsorgen, barnomsorgen och skolan? Grundproblemet att massarbetslösheten bitit sig fast orkar regeringen fortfarande inte göra något åt. Om regeringen inte gör total sinnesändring när det gäller företagandets villkor kommer de 100 000-tals deltagarna i efter avslutade studier att få fortsätta som arbetslösa. Företagsklimatet och småföretagen är centrala för de nya jobben. En framgångsrik ekonomisk politik för nya jobb måste inbegripa en sund näringspolitik. Alla är överens om att det är i det privata näringslivet de nya jobben måste skapas. Då krävs också att rimliga förutsättningar läggs fast för att nya företag ska startas och befintliga företag ska kunna växa. Regeringens politik har dock på ett avgörande sätt försämrat företagsklimatet och därmed möjligheterna för tillväxt och nya jobb i inte minst de små och medelstora företagen: förlängt arbetsgivaransvar i sjukförsäkringssystemet, den förtida momsinbetalningen, återinförd dubbelbeskattning på riskvilligt kapital som satsas i företag, minskad flexibilitet i arbetsrätten för småföretagen etc. I en särskild motion redogör vi kristdemokrater för en näringspolitik och småföretagarpolitik som ger goda förutsättningar för nya jobb. Det gäller såväl skatter och riskkapital som arbetsrätt och bättre innovationsklimat. 3.2 Skatteväxling för gröna jobb Beskattningen bör omfördelas inom ramen för nuvarande skattetryck, från arbetskraft till miljöbelastande utsläpp, ändliga naturresurser och energi. En skattereform med sänkta skatter på arbete, exempelvis arbetsgivaravgifter, och höjda skatter på koldioxid, kväveoxid, svaveldioxid, avfall m.m. skulle dels skapa incitament för en miljövänligare produktion och konsumtion, dels främja framväxten av nya arbetstillfällen. Förutom de sänkta arbetskraftskostnaderna innebär en skatteväxling också att arbetstillfällen kopplade till kretsloppssamhället, som t ex återvinningsindustri, ny och småskalig energiproduktion med inhemska och förnybara energikällor kan växa fram. Vi utgår från att regeringen tar fasta på resultatet från den parlamentariska utredningen om ett mer miljörelaterat skattesystem. Detta är synnerligen viktig ur arbetsmarknadssynpunkt. Istället för flyttlasspolitik med nu föreslagna utökade flyttbidrag till nordiska länder bör statsmakterna anlägga en regionalpolitisk helhetssyn på närings- och arbetsmarknadspolitiken. Denna syn bör också omfatta beslut om åtgärder som drabbar statlig verksamhet. Många av de beslut regeringen tagit under sina vid makten har slagit hårt regionalpolitiskt. Aktiva arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder som tillförsäkrar de lokala områdena och regionerna möjligheter till fortsatt sysselsättning är nödvändigt om hela ska leva. Jordbrukspolitiken är i det sammanhanget också synnerligen väsentlig ur arbetsmarknadssynpunkt. syn på regionalpolitiken och jordbrukspolitiken utvecklas i särskilda motioner. 3.4 Kristdemokratiska principer för arbetsmarknadspolitiken Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för ekonomisk utveckling. Detta är den i särklass viktigaste fördelningspolitiska uppgiften. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka budgeten och därmed värna välfärdssystemet så att de som bäst behöver samhällets stöd också får detta. Arbetet är viktigt för människans möjlighet att utveckla sin identitet. Ett arbete har ett värde i sig. Arbetslöshet är ett allvarligt slöseri med mänskliga resurser och förmågor. Personliga och sociala problem blir ofta följden vid långvarig arbetslöshet. Det är dock viktigt att betona att människans unika värde inte är beroende av om man har ett arbete eller ej. En förutsättning för full sysselsättning är att det svenska näringslivets konkurrenskraft upprätthålls gentemot omvärlden. En långsiktig och stabil ekonomisk politik i samspel med en aktiv arbetsmarknadspolitik är därför nödvändig för att skapa ett gott samhälle där alla får möjlighet att delta i samhällsbyggandet. Hur många arbetsmarknadspolitiska åtgärder som än sätts in kan och ska de aldrig ersätta de arbetstillfällen som med riktiga förutsättningar kan och måste skapas i framför allt den privata sektorn. Tillväxtpolitiken är sådan att den påverkas av åtgärder på många politikområden. För att stimulera tillväxten i måste arbetsmarknadspolitiken reformeras. är just arbetsmarknadsområdet ett av de mest genomreglerade samhällsområdena. Detta måste nu omprövas. Som framgår av budgetpropositionen finns det nu en alltför omfattande flora av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Stela regelsystem kring varje åtgärd har skapat oflexibilitet och rent av rigiditet. Denna detaljreglering måste ersättas med generella enkla system med stor flexibilitet. Regeringen bör genast ta initiativ till en sådan förändring av arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken måste också som mycket annat utgå från subsidiaritetsprincipen. Det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egen hand ska inte högre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska vara subsidiär på så sätt att samhällets insatser ska vara stödjande när så krävs, dock utan att skada ordinarie arbetsmarknad. krävs en genomgripande nedflyttning av ansvar och resurser till den lokala nivån. Kommun, arbetsförmedling och försäkringskassa bör gemensamt ansvara för genomförandet av arbetsmarknadspolitiken såväl praktiskt som ekonomiskt. De statliga resurser som finns för åtgärder bör flytta med i en sådan decentralisering av verksamheten. Företag, fackföreningar, utbildningsinstitutioner och ideella organisationer bör givetvis involveras i det lokala arbetet mot arbetslösheten. Regeringens målsättning att halvera den öppna arbetslösheten är vare sig särskilt långtgående eller baserad på rätt variabel. Denna målsättning riskerar att utmynna i en politik som bara flyttar människor från öppen till dold arbetslöshet. anser att målet ska vara att halvera den totala arbetslösheten . Ju går ju svårare blir det dock att nå detta mål eftersom regeringen inte lägger om politik i en mer företagsbefrämjande riktning. 3.4.1 Prioritera att få ned långtidsarbetslösheten och arbetslösheten bland unga Antalet långtidsarbetslösa har ökat vilket framgår av budgetpropositionen. Detta är allvarligt då långvarig arbetslöshet ofta leder till personliga och sociala problem. Dessutom riskerar arbetslösheten att permanentas på en hög nivå även vid högkonjunktur om antalet långtidsarbetslösa tillåts stiga. Det är angeläget att arbetsmarknadspolitiken i kombination med kontantstödet utformas på ett sätt som så långt som möjligt förhindrar rundgång i systemen. Detta får dock inte innebära att tryggheten rycks undan för redan hårt drabbade grupper. som den arbetssökande måste ges incitament att ta varje möjlighet till ordinarie arbete. Åtgärder och utbildning för att förhindra långtidsarbetslöshet måste inriktas mot kompetenshöjning som kan underlätta att få arbete i de branscher som kan antas ha de bästa framtidsutsikterna. Särskilda projekt där folkrörelserna tillsammans med arbetsförmedlingar och kommuner aktivt arbetar mot den passivisering och modlöshet som lätt blir följden vid framför allt långtidsarbetslöshet bör stöttas. Den arbetslöses sociala situation måste uppmärksammas på ett betydligt mer aktivt sätt av ansvariga myndigheter. Informationsinsatser med riktad information till alla som lyfter någon form av arbetslöshetsersättning är ett förslag. Annonsering via SVT:s Anslagstavlan ett annat. Allt i syfte att bryta isolering och skamkänslor som dessvärre många arbetslösa drabbas av. En särskild delegation för att arbeta fram förslag som kan stärka den arbetslöse i dennes sociala situation bör tillsättas av regeringen. Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gäller lönesättning för ungdom. En lägre ingångslön kan vara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Löses inte detta avtalsvägen bör lagstiftning övervägas. Ett lärlingssystem med tre- eller fyraårig utbildning/lärlingstid i dualsystem enligt exempelvis den tyska modellen (praktik och teori med rimlig ersättning, stigande med tiden) bör utvecklas. Att utveckla praktiksystemet ytterligare och få till stånd lärlingsutbildning ute i företagen är ett sätt att garantera ungdomar arbetsmöjligheter och framtida anställning. Mer tid för barnen, familjen och det sociala livet är önskemål hos av många människor. Vi har olika behov under olika tider av livet. Exempelvis finns oftast önskemål om kortare arbetstid från småbarnsföräldrar. Under andra perioder av livet kan det finnas rakt motsatta önskemål. Gemensamt för båda grupperna är behovet av ökad flexibilitet och nya arbetstidsmönster. Arbetstiden påverkar oss på många olika sätt. Det handlar om vilka tider man ska arbeta för att verksamheten på arbetsplatsen ska kunna bli lönsam och effektiv. Men också de önskemål som finns för det sociala livet efter arbetstidens slut. Arbete från 8 till 5, , är knappast den norm som efterfrågas längre, varken från arbetsgivare eller arbetstagare. I stället finns det stor anledning att pröva nya arbetstidsmönster. Fler och fler företag arbetar numera med tillverkning enligt just-in-timemetoder, det vill säga de måste snabbt kunna ställa om produktionen för att möta uppkomna behov. Att hålla stora lager medför betydande kapitalkostnader. Det är få företag som klarar den bördan med bibehållen lönsamhet. Att klara snabb omställning allt efter inkomna order är ett krav för att företagen ska klara lönsamheten och därmed kunna behålla sina anställda. En arbetstidslagstiftning som möjliggör ökad flexibilitet tillsammans med rimliga förutsättningar för företagande är en nödvändighet för om vi ska klara jobben och välfärden. Att kunna påverka arbetstiden har stor betydelse även för arbetstagaren. Framtidens arbetsmarknad innebär att allt fler får möjlighet att distansarbeta. Undersökningar har visat att ökat utrymme för självvalda arbetstider ger en positiv inverkan på arbetsmiljön. Man kan också överväga att införa rätt för två arbetstagare med samma kompetens och arbetsuppgifter att dela på ett heltidsjobb och fördela arbetstiden sig emellan, så kallad job-sharing. Att balansera den enskildes önskemål om arbetstidens förläggning med verksamhetens behov och kravet på en god arbetsmiljö, blir den kommande arbetstidslagstiftningens huvuduppgift. En balansakt som bara kan med stor öppenhet för nya arbetstidsmönster. I avvaktan på den proposition om arbetstider som regeringen aviserat lägger vi nu inga yrkanden i de principiella frågorna om flexiblare arbetstid.