mot · GL02U803 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U803av m.fl. (v) Samarbetet iBarentsregionenUnder mer n tusen r har det frekommit kontakter ochhandel mellan mnniskorna som bebott den region som i dagkallas . efterSovjetunionens upplsning och det avvecklinghar intresset fr kontakter och samarbete tagit ny fart. Den 11januari 1993 formaliserades ett gemensamt multilateraltsamarbete genom den s.k. Kirkenesdeklarationen somundertecknades av utrikesministrarna frn , ,och samt representanter fr ,och EU. Regionen bestr av de fyra nordligastefylkena i , , ln i ,och oblast samt republiken iRyssland.Sedan 1996 deltar Vsterbottens ln och Uleborgs ln som observatrer idet regionala samarbetet. Regionen har en yta p och ca 4,4 miljoner invnare inklusive de urfolk och minoritetersom bor i omrdet.Hoten om rovdriftRegionen betraktas som ett av resursrikasteomrden. Mineralfrekomster finns ver hela regionen.Kolahalvn utgr det viktigaste mineralomrdet i helaRyssland. P Kolahalvn har pvisats ver 700 olikamineraler. I Archangelsk finns betydande bauxit- ochflourittillgngar samt diamantfrekomster. Regionens olje-,kol- och gastillgngar r omfattande. Fisk och skog hrocks till regionens tillgngar. Det r drfr inte mrkligt attmultinationella fretag dras till detta omrde med syfte attexploatera naturtillgngarna. I en rapport till beskrivs regionen som "kommandeMellanstern" och kommande "Ruhromrde".Multinationella prospekteringsfretag har mutat in undersknings-rttigheter fr diamanter, guld och koppar i alla lnder i regionen. Oljebolagoch skogsbolag r aktiva i omrdet. Det finns risk att en hrd exploatering avregionens resurser leder till svl fortsatt och frvrrad miljfrstring utanatt ngra strre vrden stannar i regionen. En sdan utveckling kan givetvisleda till nya politiska spnningar och konflikter. Redan nu r det svrt attt.ex. frklara varfr en skogsgare fr mer betalt fr massaved iFinland och n man fr fr samma massaved p den ryska sidan.Ryssland har nnu inte utvecklat den lagstiftning som effektivt skyddarmnniskor och milj, och det r ibland svrt att f en effektivrttstillmpning av de lagar som finns.De utlndska fretag som verkar i omrdet kan knna sig ha strre frihetn i andra lnder att anvnda metoder som skadar miljn och utmanarortsbefolkningen. Den br gra klart fr svenska fretagsom r aktiva i regionen att den frvntar sig samma hnsynstagande tillmnniskor och milj som om fretaget vore verksamt i . Detta brges regeringen till knna.Sverige br ocks i EU rikta uppmrksamheten p de hot en hrdhntexploatering av naturen i nordvstra kan leda till. Varje nonchalansmot den knsliga arktiska miljn kommer att straffa sig . Tillbilden hr ocks att en viktig bakgrund till r att Norgehar sina konflikter med vad gller grnsdragning, oljeutvinning ochfiske.Miljn i BarentsregionenI finns vidstrckta obeboddademarksomrden med ren natur. Men naturen r knslig frrubbningar i den ekologiska balansen. Naturens egenreningsfrmga r liten. och vatten r naturligt suravarfr deras frmga att neutralisera surt nedfall rbegrnsad. tgrder mot frsurning och tungmetaller imiljn r ndvndiga. Hoten mot den biologiska mngfaldenr allvarlig inte minst genom avverkning av urskogar.Hantering av avfall frn industrier och hushll mstefrbttras. I r lg dricksvattenkvalit ett problem.I Murmansk- och Achangelskomrdet finns vrldens strsta koncentrationav krnreaktorer. Frutom reaktorer som r verksamma i den ryska flottanoch i civila fartyg finns reaktorer i uttjnta ubtar som inte lngre anvnds.Stora mngder radioaktivt avfall frvaras p ett otillfredsstllande stt.Slutfrvaringsanlggningar fr radioaktivt avfall saknas och stora mngderradioaktivt avfall har dumpats i och i Karahavet.Ett stort radioaktivt utslpp frn reaktorhaverier eller bristflligaavfallslager i kan under vissa vindfrhllanden drabbaven stersjn frutom landomrden p . En del experterbedmer risken fr en allvarlig olycka med betydande radioaktiva utslpp iomrdet s stor som fr den nrmaste 10-rsperioden. Korrosion ochbristande teknisk utrustning och andra riskfaktorer gr situationenalarmerande. Det r inte bara krnkraftverket i i sombehver uppmrksamhet.Sverige mste i internationella fora som (), G24-gruppen, EU och FN med kraft verka fr en stor samladinternationell insats fr att lsa problemen krnkraftsskerhet och strlskyddp Kolahalvn. Detta br ges regeringen till knna.InfrastrukturenFr att samarbetet skall kunna byggas ut och f ekonomiskvikt fr regionen och minska behovet av regionalpolitisktstd i varje land mste en hllbar infrastruktur byggas upp.Under Sovjettiden var transporter av varor och personer tilloch frn det vriga minimala. Infrastrukturenfrfll eller frstrdes. Transporterna i regionen gickhuvudsakligen i nord-sydlig riktning och inte i st-vstligriktning. Detta frhllande fortstter frmst p grund avbristen p infrastruktur men ocks p grund av administrativahinder och tradition.Det existerande jrnvgsntet mste frstrkas s att gods- men venpersontrafik mellan norra och och Archangelsk kanske. I ett sdant utvecklingsprojekt ingr ppnandet av jrnvgsfrbindelsevia finska till och via Kostamus till Archangelsk,sprviddsvxlingsstation i och en framtida Bothniabana ochNorr-bothniabana. Dessa bandelar blir en del i det vxande europeiskajrnvgsntet och borde kunna bli ett s.k. TEN-projekt inom EU.Sverige br i EU driva frgan om std till en jrnvg lngsNorrlandskusten med fortsatta frbindelser mot och Archangelskom mjligt som ett TEN-projekt med EU-std. har envlvillig instllning till utbyggnaden av de Euro-arktiska transportomrdena.Vgen mellan och har iordningstllts i farbart skick medstd bl.a. frn . Fr att vergngen mellan och skallfungera behvs emellertid en permanent grnsstation med internationellstatus. Frhoppningsvis kommer en sdan grnsstation att brja fungeraunder 1998.Telekommunikationerna har stadigt frbttrats i regionen bland annatgenom utbyggnad av NMT 450 och NMT 900. Dremot finns problem inomRyssland. Datakommunikationen r svagt utvecklad och nyttjandet avdatakommunikation r mycket dyrt i Ryssland.tgrder fr att frbttra tele- och datakommunikationer br vidtas.P grundval av de studier av behoven av frbttrade kommunikationer somtidigare gjorts och den analys som genomfrts av Regionrdet fr Barentsunder ledning av svensken , br kommunikationsministrarna i deingende lnderna utarbeta en gemensam plan och prioriteringsordning fratt bygga ett ekologiskt uthlligt kommunikationssystem i regionen. Dettabr ges regeringen till knna.Grnskontroll och visumBristen i infrastruktur r bara en del av problemen fr att ftill stnd fungerande transporter i Barentsregionen.Administrativa problem som tullprocedurer, visumhantering,frskringsfrgor och lagstiftning fr grnsverskridandetransporter orsakar problem fr rrligheten fr varor ochpersoner ver grnserna till och frn Ryssland.De administrativa problemen innebr ocks kostnader. Fr personer somtjnstemn eller fr etablerade vlknda affrsmn som mste resa vergrnserna ofta borde visum fr lngre tid kunna beviljas. De administrativaproblemen i kombination med dyra transporter r en alltfr stor broms psamarbetet i allmnhet och affrsfrbindelserna i synnerhet. Det br gesregeringen till knna att tgrder mste vidtas fr att frenkla visumhanteringoch tullprocedurer och undanrja andra administrativa problem iBarentssamarbetet.Ryssland kommer att att st utanfr EU. En lngyttre grns fr EU kommer att skra genom . Den svenskaregeringen mste ta som en av sina uppgifter att bevaka att samarbetet iBarentsregionen inte frsvras av de nya kraven p yttre grnskontroll i EU.Kvinnornas situation iBarentsregionenDe olika delarna av har problem nr detgller demografisk utveckling. Kvinnors mjligheter tillutbildning, arbete och fritid mste kraftigt utvecklas om deska frms att stanna i regionen och balansen mellan knenngorlunda upprtthllas. Det r en frutsttning fr en vitaloch befolkad region att balansen mellan kvinnor och mnkan upprtthllas. Inom regionen pgr flera projekt medsyftet att strka kvinnors stllning. Det r av strsta vikt attdetta arbete fortstter. En jmn knsfrdelning iarbetsgrupper och samarbetsorgan skall givetvis efterstrvas.Detta br ges regeringen till knna.En fond frBarentssamarbeteRegionrdet som bestr av de regionala politiska elleradministrativa cheferna fr de olika regiondelarna i varjeland presenterade hsten 1994 ett detaljerat arbetsprogram.Programmet bygger p projektfrslag frn tio regionalaarbetsgrupper och omfattar totalt 84 projekt som berknasgenomfras . Ngra program har lagtsned och ngra r genomfrda. Det rnaturligt att ett s omfattande program stter p svrigheterven om entusiasmen r stor. Projektfinansieringen var intehelt klarlagd. Frhoppningen att projektmedlen skulle kunnaskas frn ett samordnat anslag har inte kunnat infrias utanfr i skas frn de centrala steuropaanslagen.Norge har haft ett srskilt anslag som stllts till frfogandefrn central niv. Fr satsadeSverige och hela 75 miljoner norskakronor medan satsat cirka 7,5 miljoner finska mark. harregeringen beslutat om srskilda insatser p , p krnskerhetensomrde. och har drutver via EU:s stdanordningar varitmed och finansierat bidrag. Det r givetvis inte bra fr vare sig det nordiskasamarbetet eller balansen i samarbetet med om viljan tillfinansiering r mycket olika.Utver de ordinarie anslagen till samarbetet med Central- och steuropabr drfr en srskild fond frn och med 1998 avsttas fr Barentssamarbetetoch st till regeringens disposition att anvndas under tre r. En sdan fondskulle ocks markera statsmakternas vilja att utveckla likavl som stersjsamarbetet. Fonden br omfatta och varappen fr anskningar fr projekt ingende i det program som regionrdetpresenterar. Fonden br ha som huvudml att strka miljarbetet men kanocks stdja infrastruktur, handel och ekonomiskt samarbete, energihus-hllning och kunskapsutbyte.Utver att medel sks frn fonden br givetvis ocks medel kunna skasfrn ordinarie anslag fr samarbete med st- och . Fonden brplaceras under utgiftsomrde 7 Internationellt bistnd. Yrkandet om medeltill fonden behandlas i en motion frn Vnsterpartiet fr detta utgiftsomrde.Vi ser positivt p fonden fr stersjsamarbetet men stersjsamarbete ochstersjns milj kan inte ses helt skilda frn verksamheter och tgrder somvidtas i . Det behvs frn statsmakternas sida en kraftfullmarkering att r av stor vikt. Det br understrykas attgrnsen mellan och /kan bli den yttre landgrns iEuropa dr de strsta sociala och ekonomiska klyftorna finns.Arbetslsheten i de norra delarna av de nordiska lnderna r strre ngenomsnittet i respektive lnder. I finska r den ppna arbets-lsheten , i ver och i betydligt lgremen i r av arbetskraften utan arbete i vissa omrden ochdet sociala trygghetssystemet svagt. Den officiella arbetslsheten i r s lg som . Men medellivslngden sjunker ochfdelsetalen r mycket lga. Skall klyftorna p sikt kunna utjmnas r ensnabbare ekonomisk utveckling i n i grannlnderna ndvndig.Ett kat ekonomiskt utbyte inom skulle minska behovetav andra regionalpolitiska insatser i samtliga i regionen ingende lnder. Enekonomisk utveckling och mellanfolkligt samarbete br i grunden ocks sessom ett viktigt bidrag till skerhetspolitiken. De ekonomiska satsningarna pBarentssamarbetet r en brkdel av de resurser som satsas p det militrafrsvaret i landets norra delar. Samarbetet i denna region underlttas av atttransporter kan ske landvgen. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om tgrder frn den fr att frhindra miljskadoroch konflikter vid industriell verksamhet i nordvstra ,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att br verka fr en stor internationell insats fr att lsaproblemen med krnkraftsskerhet och strlskydd p Kolahalvn,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att regeringen br verka fr att en jrnvg lngs Norrlandskustenmed frbindelse mot och Archangelsk blir ett av EU:s TEN-projekt,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om behovet av en plan och prioriteringsordning frinfrastruktursatsningar i ,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om visumproblem, tullprocedurer och andra administrativa problemfr rrlighet av varor och personer ver grnsen till ,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om strkandet av kvinnors stllning i ,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om ml fr den i motionen freslagna fonden fr .