ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02A306 · 1997-10-06 00:00:00 — De deltidsarbetslösas möjlighet att fyllnadsstämpla har begränsats sedan 300-dagarsgränsen infördes. Tanken var att arbetsförmedlingarna och arbetsgivarna skulle medverka till att öka sysselsättningsgraden. Tyvärr har de deltidsarbetslösa i stor utsträckning känt sig tvingade att säga upp sin tjänst, de får då högre ersättning på kort sikt, åtminstone de som arbetat . De som väljer att sluta sitt arbete av ekonomiska skäl drabbas också socialt, genom att de förlorar kontakten med arbetslivet och arbetskamraterna. Detta kan leda till större problem. Regeringen har i proposition 1996/97:107 sagt att den skall tillsätta en utredning som skall se över en tidsbegränsad ersättningsrätt. I utredningen skall frågan om deltidsbegränsningen behandlas med förtur. Någon utredning än ännu inte tillsatt. utförsäkras fler och fler, t.ex. inom utförsäkras ca 500 deltidsarbetande medlemmar . Många av dessa väljer då att säga upp sig av ekonomiska orsaker. Detta kan inte vara riktigt. Ett sätt att komma tillrätta med problemet vore om arbetsgivarna i större utsträckning kunder erbjuda heltidstjänster och att den som önskar arbeta deltid fick ansöka om detta. De deltidsarbetslösa bör ha samma möjligheter till åtgärder, program och arbete som de helt arbetslösa. Arbetsförmedlingarnas arbete med de deltidsarbetslösa ska intensifieras, enligt beslut. Tyvärr är arbetssituationen vid arbetsförmedlingarna sådan, att de deltidsarbetslösa får stå tillbaka. Med den utveckling som är bland de deltidsarbetande som stämplar ut är det nödvändigt att utredningen tillsätts med det snaraste. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av snara åtgärder för de deltidsarbetslösa.
mot · GL02A308 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringens förslag om generationsväxling ligger helt rätt i tiden. Det finns alldeles för många yngre långtidsarbetslösa som hamnat utanför arbetsmarknaden, med den föreslagna åtgärden underlättar man för fler yngre att komma in på arbetsmarknaden. Det finns väldigt många äldre som inget hellre vill än att lämna sina arbetsuppgifter till förmån för någon yngre. I regeringens förslag har man satt en åldersgräns vid för att få använda sig av generationsväxlingen. Vi motionärer tycker att detta förslag skall utvärderas och en konsekvens- och kostnadsbeskrivning göras av att ev. sänka den åldern. Inom många fackförbund finns s k avtalspension vilket innebär att en del arbetstagare redan nu kan sluta . Vid användandet av dessa pensioner kommer inte någon yngre arbetslös in på den plats som den äldre lämnar. Det finns inget krav på arbetsgivaren att ställa denna plats till förfogande för någon annan. I och med generationsväxlingen finns ändå en större möjlighet för en yngre att ersätta den äldre arbetstagaren. Vi tycker därför att det är viktigt att man ser över möjligheten att utreda vad en sänkning av åldern skulle kosta och vilka konsekvenser det skulle få. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om generationsväxling.
mot · GL02A311 · 1997-10-06 00:00:00 — har riksdag och regering beslutat om åtgärder för att förenkla och ge de lokala arbetsförmedlingsnämnderna större frihet att besluta om medel och åtgärder som är bäst anpassade till orten. Denna delegation och förenkling måste fortsätta. föreslås dock vissa åtgärder som går i annan riktning. Ett sådant exempel är att anställningsstöd skall utgå med /dag. Övriga medel får tas från otraditionella medel. Med en sådan lösning kommer det att uppstå stora svårigheter bl.a. när det gäller beredskapsarbeten. Eftersom större frihet eftersträvas i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna borde det vara rimligt att inte ange någon kostnad per dag. I stället bör medlen delas ut till arbetsförmedlingsnämnderna som på bästa sätt har att att få människor i sysselsättning. I vissa projekt kan det behövas en större kostnad och då skall den lokala nämnden ha möjlighet att besluta därom. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel.
mot · GL02A313 · 1997-10-06 00:00:00 — Tydligare regel i arbetslöshetsförsäkringen Enligt 8 § i lagen om arbetslöshetsförsäkring är vård av eget barn eller adoptivbarn som inte fyllt , överhoppningsbar. Det vill säga den tid man varit ledig för att vårda barnet räknas bort när man bedömer om den försäkrade är kvalificerad för ersättning. Enligt 4 kap 5 § i lagen om föräldraförsäkring skall Som adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. Tidpunkten då den försäkrade fått barnet i sin vård jämställs därvid med tidpunkten för barnets födelse. I arbetslöshetsförsäkringen saknas tydliga bestämmelser om att den överhoppningsbara tiden skall räknas från och med den tidpunkt då den försäkrade fått adoptivbarnet i sin vård. En strikt tolkning av bestämmelsen ger i stället till resultat att den överhoppningsbara tiden börjar räknas först när adoptionen är klar. Det finns flera exempel på försäkrade som nekas rätt att avräkna den tid de vistats utomlands för att vårda och hämta ett barn de avser att adoptera. De har fått besked om att inte är överhoppningsbar och i något fall har det inneburit att den försäkrade avstängts från rätten till arbetslöshetsersättning. För att få rätt till ersättning måste de åter kvalificera sig enligt 6 §. Det förtjänar att påpekas att det kan dröja länge mellan den tidpunkt då blivande adoptivföräldrar får barnet i sin vård tills den formella adoptionen är genomförd. Vi menar att 8 § i lagen om arbetslöshetsförsäkring skall utformas så att det tydligt framgår att när någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det skall tidpunkten då den försäkrade får barnet i sin vård jämställas med tidpunkten för barnets födelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ett förtydligande av 8 § lagen om arbetslöshetsförsäkring enligt vad i motionen anförts om att när någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera skall tidpunkten när den försäkrade får barnet i sin vård jämställas med barns födelse.
mot · GL02A401 · 1997-10-06 00:00:00 — har det återkommande aktualiserats krav att en del av vattenkraftens vinster återförs till de bygder där vattenkraften produceras. Enskilda motioner i denna fråga har framförts till , 1993, 1994, 1995 och 1996. i har enhälligt begärt att riksdag och regering tillskapar system för en sådan vinstöverföring. Vinstmedel skulle kunna användas till investeringar i infrastruktur, näringsliv och forskning. Den sakliga argumentationen i ärendet har framlagts för riksdag och berörda utskott tidigare, varför rättviseargumenten inte behöver upprepas i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återförande av vinstmedel från vattenkraftsproduktion till bygder och län där vattenkraften produceras.
mot · GL02A402 · 1997-10-06 00:00:00 — Utjämning av regionala skillnader befolkningstillväxt i vände den positiva trenden och cirka 2 000 norrbottningar flyttade från länet 1996. Prognosen är ungefär på samma nivå. En orsak är givetvis den höga arbetslösheten, men det är ej den enda. Den statliga 1996:13 som analyserat de regionala konsekvenserna av förändringar i den statliga sektorn redovisades . Av utredningen framgår att statliga rationaliseringar, besparingar och nedläggningar har vidgat de regionala klyftorna i landet. Bland de värst drabbade sektorerna är försvaret, polisväsendet, domstolarna, kommunalvården, postverket, kommuner och landsting. Till detta kommer effekterna av de statliga budgetnedskärningarna. saknas regionalpolitiska analyser av det faktiska utfallet, men enligt en beräkningsmodell skulle en budgetförstärkning med hälften besparingar och hälften skattehöjningar innebära att sysselsättningen i inre minskar . I storstadsområdena skulle däremot utfallet begränsas till av arbetskraften. Det är då viktigt att påpeka att konsekvenserna av bl.a. försvarsbeslut och ökade punktskatter som trätt i kraft tillkommer. Bränsle- och energiskatter påverkar hushållen och företagen i norra betydligt hårdare än motsvarande i södra delarna av landet. Klimatet innebär väsentligt högre energiförbrukning och bristen på kollektivtrafik kräver två bilar per hushåll som går flera tusen mil . Särlagstiftning och höga punktskatter snedvrider konkurrensen och hämmar den sedan urminnes tider betydelsefulla gränshandeln mellan och . Laxfiskeförbudet utanför de outbyggda älvarna är ytterligare åtgärder som får negativa effekter och sannolikt leder till att yrkesfisket tvingas upphöra. Man kan inte bortse från risken att utflyttningen fortsätter och den redan rekordstora arbetslösheten ökar ytterligare. Det är angeläget att hänsyn tas till de sammantagna effekter som förändringar i den statliga politiken får för olika delar av landet. Det är därför angeläget att riksdag och regering gör noggranna konsekvensanalyser innan beslut fattas. Om hela skall leva måste åtgärder vidtas för att uppnå balans mellan alla delar av vårt avlånga land. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att åtgärder vidtas för att utjämna de regionala skillnaderna i landet.
mot · GL02A404 · 1997-10-06 00:00:00 — När regionalpolitiken infördes och fram till och med åttiotalet tillhörde hela stödområdet för regionalpolitiskt företagsstöd, lokaliseringsstödet. gjordes en genomgripande förändring av de regionalpolitiska stöden. och fyra församlingar i hamnade utanför stödområdet med dessa förändringar. Trots de uppenbara geografiska nackdelarna jämfört med mer centrala delar av landet jämställdes förhållandena i och med mer centralt belägna orter i landet. En rad förändringar av stödområden har genomförts . Vissa församlingar i stödområde 2 har flyttats till stödområde 1. Några församlingar i och har förts in i stödområde 2. Utanför länet har ett flertal kommuner proklamerats som tillfälliga stödområden. Dessa kommuner finns i huvudsak längs och innefattar även en kommun som är residensstad. Vidare omfattas hela av mål 6. Det är av dessa anledningar svårförståeligt att inte de centrala delarna av placerats in i stödområdet. bör få pröva en modell där hela länet utgör ett stödområde. Det ankommer sedan på att göra prioriteringar så att ramen för tilldelat anslag används på ett optimalt sätt. kan på ett mer operativt sätt styra medlen till prioriterade områden beroende på förhållanden i länet. För att nå full effekt på insatta resurser är det viktigt med prioriteringar och koncentration av insatserna. Förslaget från regeringen att utvidga mål 6-området till att även omfatta skulle innebära en avsevärd försvagning av de insatser som görs i de regionalpolitiskt prioriterade områdena i inlandet. De ständiga förändringarna av förutsättningarna i regionalpolitiken, exempelvis mål 6-områdets utvidgning, försvårar möjligheterna att använda de regionalpolitiska medlen där de bäst behövs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som ett stödområde, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål 6-områdets utvidgning.
mot · GL02A405 · 1997-10-06 00:00:00 — Skärgårdsfrågorna i engagerar många och många olika aktörer är inblandade. En hel del utredningar har gjorts för att peka på vad som behövs för att skärgården skall hållas levande och överleva med en bofast befolkning. En samordning av agerandet från alla olika aktörer som berör skärgården visar sig nödvändig om inte till exempel sparförslag inom ett område helt skall gå stick i stäv mot vad man på andra områden och i olika skärgårdsutredningar har kommit fram till behövs för en året runt levande skärgård. Exempel på hur det kan gå när den högra handen inte vet vad den vänstra gör är besparingar beträffande Söderarm, Landsort och . Effekten för när personalen på lotsutkiken inte finns kvar är att underlaget för service minskar och därmed försvinner helt. En samordning av olika aktörers insatser och förslag måste till. Ett sätt är att regeringen ger ett särskilt samordnaransvar till exempelvis landshövdingen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samordning av skärgårdsfrågor i .
mot · GL02A406 · 1997-10-06 00:00:00 — Med sjunkande sysselsättning inom den traditionella industrisektorn samt en ny syn på lönearbete, talar flera faktorer för en satsning på lokala initiativ. I 3 500 lokala arbetsgrupper lägger 70 000 personer ner ett mycket stort antal timmar av ideellt arbete på att utveckla sysselsättning, service, boende, kultur och gemenskap i det egna lokalsamhället. Detta arbete är en underskattad samhällsinsats, ett i det närmaste osynligt bidrag till ökad tillväxt. Lokala initiativ bör synliggöras, uppmuntras och stödjas. Genom att tillvarata och utveckla dessa samlade initiativ underifrån kan grunden för en ny, sund och stark ekonomi långsiktigt byggas. Vi föreslår att kommunerna får i uppdrag att upprätta en bygdeplan, vilken skall bygga på ett underifrånperspektiv och lokal demokrati. Bygdeplanen skall tas fram under aktiv medverkan från lokalbefolkningen samt förnyas varje mandatperiod. Planen skall innehålla övergripande mål för hela kommunen samt detaljplaner för respektive bygd inom kommunen. kan vara eller . För att åstadkomma en bygdeplan ur ett underifrånperspektiv behövs en länk mellan den kommunala organisationen m fl myndigheter och lokalbefolkningen. En sådan länk kan vara en kommunalt anställd bygdesamordnare med uppgift att mobilisera lokalbefolkningen och stimulera beslutsprocesser underifrån med målet att bl.a. ta fram bygdeplaner. Ett exempel som i sammanhanget kan nämnas är den projektorganisation , som i byggt upp för att främja landsbygdsutvecklingen i länet. Inom projektet bedrivs Framtidsbygd -97, inom vilket tretton bygdesamordnare utbildas. Det bör understrykas att frågor om lokal demokrati och regional utveckling inte är något som enbart berör utrpäglad glesbygd, utan är i högsta grad angeläget i hela landet och då även i mera tätbefolkade områden som t ex . Det är lika väsentligt att tillvarata lokala initiativ i glesbygd som i landsbygd, tätortsnära landsbygd och kommundelar i tätort. I sökandet efter lösningar som kan stimulera tillväxten och minska arbetslösheten är landskap väl värda att beakta. Sammanfattningsvis föreslår vi att regeringen tar ett helhetsgrepp på bygdepolitiken för att stimulera tillväxten och stärka demokratin. I detta syfte bör upprättande av en bygdeplan ingå i kommunernas ordinarie verksamhet. Bygdeplanen bör genomsyras av ett underifrånperspektiv och tas fram i samverkan med lokalbefolkningen. Länken mellan myndighet och lokalbefolkning kan lämpligen upprätthålls av lokala bygdesamordnare knutna till den kommunala förvaltningen. Lokala initiativ och underifrånprocesser skall inte begränsas till det som är utpräglad glesbygd utan ta sikte på att omfatta hela landet för att vi skall kunna tillvarata hela landets mänskliga kapital och outnyttjade naturresurser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en samlad bygdepolitik.
mot · GL02A408 · 1997-10-06 00:00:00 — Nationellt resurscentrum för kvinnor Regionalpolitiken ska medverka till en likvärdig ekonomisk, social och kulturell standard för landets olika delar. I detta arbete ska hänsyn tas till kvinnornas situation. Enligt vår uppfattning har regionalpolitiken i alltför liten utsträckning uppmärksammat könsuppdelningen på arbetsmarknaden och behoven av att aktivt arbeta för att utveckla den kvinnliga arbetsmarknaden. Det regionalpolitiska arbetet har inriktats på industrin och industriliknande verksamhet medan flertalet kvinnor arbetar inom den offentliga och privata tjänstesektorn. Ett viktigt krav för att medverka till bättre arbetsmarknad för kvinnor i gles- och landsbygd har varit att bilda regionala resurscentrum för kvinnor. Som ett nav i nätverket skulle ett nationellt resurscentrum bildas, som i sin tur kan stödja de olika regionala och lokala resurscentrum som finns i landet. Så har också skett. Den primära uppgiften för det nationella resurscentrumet ska vara att stödja och samordna regionala och lokala resurscentrum, att utveckla kunskaper, initiera forskning om kvinnors villkor i gles- och landsbygd samt att vara motor i arbetet med regional utveckling ur ett jämställdhetsperspektiv. En annan uppgift är att föra erfarenheter och kunskaper om kvinnors situation i regionerna vidare till centrala myndigheter och organisationer. Dessutom är en annan viktig funktion att ställa samman de erfarenheter som samlats i regionala centrum med avsikt att öka kunskapen om kvinnors villkor men också att genomföra analyser så att insikterna och förståelsen fördjupas och kan omsättas i olka sektorsområden. På så sätt kan kvinnoaspekterna finnas med i det regionalpolitiska arbetet. Vi anser att det är viktigt att se bredden på verksamheten. Den innebär inte enbart kvinnors företagande och näringsliv utan även utbildning, forskning samt råd och stödverksamhet. Det nationella resurscentrum för kvinnor som finns drivs som ett projekt under . Vi anser att ett nationellt resurscentrum för kvinnor skall organiseras som ett självständigt fristående råd eller kommitté med en egen budget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att nationellt resurscentrum för kvinnor skall vara ett självständigt fristående råd.
mot · GL02A410 · 1997-10-06 00:00:00 — mellan och beräknas stå färdig . Planeringen för järnvägstunneln startar nu med stöd av EU-medel. Den integration som kommer att uppstå mellan och kommer att få en påtagligt dynamisk effekt för hela regionen runt med dess 3,2 miljoner invånare, fyra universitet och storflygplats. Det är angeläget att försöka analysera konsekvenserna av integrationen i syfte både att finna optimala lösningar och att skapa förutsättningar för en kraftfull och internationellt konkurrenskraftig tillväxtregion i SkåneSjälland. Några viktiga frågor som måste penetreras är: Behovet av gemensam fysisk planering, exempelvis av arbetsregioner och zoner för boende och rekreation Universitetens samordning och samverkan Organ för politisk samordning Den gemensamma marknadens behov av regeländringar Möjligheterna att studera, arbeta och få vård och omsorg på andra sidan Önskvärt är att regeringen tillsammans med sina danska kollegor tar initiativ till en lokalt förankrad svensk-dansk utredning av dessa och andra angelägna integrationsuppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av integrationsmöjligheter i regionen .
mot · GL02A411 · 1997-10-06 00:00:00 — Utlokalisering av statlig verksamhet till län Alldeles gick län miste om en utlokalisering av ny- eller omorganiserad verksamhet som utlokaliserats. har i de regionalpolitiska besluten antagit en prioriteringsordning som skall gälla i händelse av aktuella utlokaliseringsbeslut. I det beslutet prioriteras län för tillkommande lokaliseringsbeslut. Något sådant beslut om utlokalisering till länet har ännu inte fattats i samband med att och regeringen avgjort lokaliseringsärenden. är ytterligare ett exempel bland många. Därför finns det anledning att återupprepa kravet på att skall leva upp till tidigare fattade målsättningsbeslut och lokalisera tillkommande statlig verksamhet till län. Inte minst informationsteknikens utveckling möjliggör nu lokaliseringar av verksamheter till de regionalpolitiskt högst prioriterade delarna av landet på ett sätt som tidigare föreföll otänkbart. län är det län i landet som i jämförelse med andra län har den lägsta andelen statlig verksamhet. Länet har drabbats hårt av nedläggningar av både statlig verksamhet och annan verksamhet under en mycket . Regionaliseringen av statliga myndigheters organisation som , och m.fl. har medfört att huvudkontoren förlagts utanför länet i samtliga fall då en regionalisering skett. ligger ett nytt förslag som förordar att skatteförvaltningen flyttas från till . län fortsätter att avlövas. Tillkomsten av statliga arbetstillfällen uteblir. Endast av statsmakterna fattade beslut kan ändra på detta förhållande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet till län.
mot · GL02A412 · 1997-10-06 00:00:00 — EU:s regionalpolitiska stöd till I medlemskapsförhandlingarna inför det svenska inträdet i EU , fastställdes också de regler som skulle gälla för att skulle få del av . Med nära två års erfarenhet av hur detta EU-stöd fungerar i den svenska verkligheten, kan konstateras: När det gäller stöd till företagsinvesteringar (små- och medelstora företag) är endast det s.k. landsbygdsstödet godkänt och förhandlat med Kommissionen inom ramen för statsstödsreglerna. Landsbygdsstödet gäller för investeringar på högst . Av de beslut som respektive länsstyrelse fattar, kan återsökas från inom mål 2, 5b och 6. Icke så när det gäller större investeringar . Sådana kan få nationellt stöd (lokaliseringsbidrag) men får inte användas tillsammans med EU-medel. Enligt vår uppfattning bör begära en omförhandling med Kommissionen, i syfte att också av lokaliseringsbidragen skall kunna återsökas från . För att fullt ut skall kunna dra nytta av en sådan eventuell förändring av lokaliseringsstödet, bör även den nationella stödområdesindelningen anpassas till de geografiska målområdena, dvs. de kommuner som ingår i EU:s olika målområden bör också ingå i det nationella stödområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en omförhandling med vad avser reglerna för stöd ur , samt en därav betingad förändring av det svenska, nationella stödområdet.