mot · GL02Ub716 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen små och marginella förändringar inom ett studiemedelssystem som är behäftat med en rad systemfel och som det är hög tid att reformera. Det måste vara en självklarhet att kunskap och kompetens uppmuntras genom ett rimligt skattessystem och ett ekonomiskt överblickbart studiemedelssystem. Ett modernt studiestödsystem skall kunna fungera i livets olika skeden och för människor i olika situationer. Dagens studielån är för den enskilde studenten inte överblickbara till sina konsekvenser och betraktas inte på samma vis som andra lån som riktiga lån. Till skillnad från andra lånesituationer får studenterna mycket oklara villkor för sina framtida återbetalningar. Moderata samlingspartiet framför i partimotionen Kvalitet i högre utbildning och forskning (1997/98:Ub805) ett antal förslag som leder till ett mer överblickbart studiemedelssystem som uppmuntrar till effektiva studier och hjälper den enskilde studenten att få god ekonomisk rådgivning vid lånesituationen. Istället för att terminsvis kvittera ut maximala studielån på en blankett bör varje student erhålla privat ekonomisk rådgivning som innebär att valet mellan önskad kortsiktig ekonomisk standard vägs mot behovet av lån och möjligheter till arbetsinkomster. Varje student får därmed ett individuellt motiv och ansvar att planera standard, lånebehov och arbetsinkomster. I det sammanhanget måste CSN:s uppgift ses över. En mer kvalificerad rådgivningsfunktion låter sig inte utan vidare förenas med ren myndighetsutövning och är inte heller nödvändig. Moderata samlingspartiet anser att det är hög tid att reformera studiemedelssystemet och att regeringen bör återkomma till med förslag om ett nytt studiemedelssystem . Regeringen föreslår i årets budgetproposition besparingar i stödet till studenter som vill läsa utomlands med : Sammantaget kommer antalet utlandsstuderanden att reduceras successivt. Regeringen räknar med en dryg halvering . Vi tycker, till skillnad från den socialdemokratiska regeringen att det är positivt att flertalet av dem som studerar utomlands själva tagit initiativet och det understryker också behovet av utbytet. Konsekvensen av den socialdemokratiska politiken blir att viktig kompetenshöjning uteblir, samt att nästan bara elever med ekonomiskt stöd hemifrån får möjlighet att läsa utomlands. Vi avvisar denna besparing på då goda möjligheter till studier i utlandet är en avgörande faktor för en hög kvalitet och stor valfrihet inom utbildningsväsendet. Regeringen föreslår vidare en höjning av studiebidraget i konsekvens med den tidigare aviserade barnbidragshöjningen. Vi avvisar denna höjning. I övrigt anvisar vi under detta utgiftsområde 1 mindre än regeringen. Detta är en direkt konsekvens av våra omprioriteringar av studieplatser inom utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning, vilka presenteras närmare i en kommittémotion. I förslagen ingår bl. a. en utfasning av antalet studeranden vid med särskilda studiefinansieringsförmåner, en utökad satsning på den eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen och den tekniska basårsutbildningen, samt färre studerande inom ramen för regeringens utbildningsprojekt . Vårt budgetförslag på utgiftsområde 15 jämfört med regeringens framgår av nedanstående tabell. Förslag till sammandrag (tusental kronor) -1 355 000 -2 975 000 -3 325 000 -2 491 000 -2 841 000 Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om ändring i studiestödslagen (1973:349) avseende uppräkning av studiebidraget i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 1 Studiehjälp m.m. anvisa 1 för i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 2 Studiemedel m.m. anvisa 9 för i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 3 Vuxenstudiestöd m.m. anvisa 7 för i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 7 Särskilt vuxenstudiestöd anvisa för i enlighet med vad som anförts i motionen.