ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Kr280 · 1997-10-06 00:00:00 — är det enda län som inte har egen länsmusikavdelning eller motsvarande för regionen. drev Rikskonserter med statliga medel Stockholmsmusiken, som sedermera kallades . I och med budgetbehandlingen så drogs de statliga medlen till in och orkestern upphörde. I finns en blåsorkester på högsta internationella nivå, Spårvägsmäns Musikkår (SSM). Den är den enda stora professionella symfoniska blåsorkestern i (43 musiker). Den rymmer även sju mindre ensembler och har med små ekonomiska medel nått höga konstnärliga resultat. Men SSM brottas med problem. Man kan endast erbjuda musikerna tjänst av heltid, vilket medför svårigheter när det gäller administration och planeringen. Musikkåren kan bli tvungen att säga upp ett tiotal musiker (). Detta för att anpassa lönerna till avtalsenlig nivå. Behovet är stort av att bevara och utveckla blåsorkestertraditionen också i denna del av . För att driva SSM som en heltidsblåsorkester skulle behövas totalt ca . Då skulle man kunna ge ca 400 konserter/år varav 100 med stora orkestern. genom SL bidrar med . Egna intäkter var netto, vilket sannolikt kan öka med en heltidsblåsorkester. Uppvaktningar pågår av om delfinansiering. Det kommer att föras diskussioner med försvaret om samarbete som bör kunna ge en ökad intäkt. Vidare förekommer förhandlingar med intresserade sponsorer. Göteborgsmusiken finansieras från tre håll, 1/3 från staten, 1/3 från kommunen och 1/3 från försvaret. Det vore rimligt om staten på motsvarande sätt går in som delfinansiär av SSM, genom omfördelning inom utgiftsområde 17. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt stöd till Spårvägsmäns Musikkår.
mot · GL02Kr281 · 1997-10-06 00:00:00 — Det har i flera utredningar konstaterats att har ett i jämförelse med andra symfoniorkestrar orimligt lågt statsbidrag i förhållande till sin omfattning och verksamhet. kommun har i upprepade skrivelser till liksom i uppvaktningar påtalat detta missförhållande. bedriver en verksamhet på mycket hög konstnärlig nivå och har redovisat såväl konstnärliga framgångar som mycket goda publiksiffror. har dock svårigheter att rymma verksamheten inom budgetramarna trots stora kommunala tillskott . Det är viktigt att konstatera att det behövs ytterligare ca för att verksamheten skall vara säkrad. Den summan är liktydig med den differens i bidragsgivningen som gäller för i jämförelse med t.ex. och symfoniorkestrar. Först när erhåller ett utökat statsbidrag med ca får alltså ett med de andra orkestrarna likvärdigt anslag! Det är orimligt att detta missförhållande tillåts fortsätta. Den stora symfoniorkestern i måste ges rimliga förutsättningar även från statligt håll. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslagsnivån för .
mot · GL02Kr284 · 1997-10-06 00:00:00 — , , erhåller årliga bidrag från (via ), och . Hembygdsrörelsen har förhållandevis lite statligt stöd i jämförelse med flera andra folkrörelser. För information och samordning av denna stora folkrörelse har riksförbundet statliga bidrag, av SHF:s omsättning (bidragen är på sammanlagt ca ). har bidragen legat still eller sänkts. Som ett resultat av detta har personal sagts upp från rikskansliet. Statens inriktning att sänka verksamhetsbidragen och öka möjligheterna till projektbidrag är till viss gräns vällovlig. För SHF, liksom för många andra ideella föreningarnas kanslier, är nu gränsen nådd. Det vill säga service och information till medlemmar och en intresserad allmänhet är starkt nedbantad, såväl styrelse som kansli har reducerats , lokalytorna har minskats etc. Ett problem är att kanslierna inte längre har resurser att söka projektbidrag, kontakta sponsorer, öka försäljning eller överhuvudtaget vara offensiva. Det bör i sammanhanget påpekas att medlemsavgifterna har höjts . Allmänhetens ökade intresse för kulturarvs- och kulturmiljöfrågor visar sig i hembygdsföreningar och hembygdsförbund. Den breda verksamhet som hembygdsrörelsen bedriver är till stor nytta för samhället och räknat i ekonomiska termer är ideellt arbete en mycket lönsam affär för kommun, landsting och stat. Att på riksnivå samordna, informera om och administrera denna verksamhet är följaktligen en åtgärd som effektiviserar det lokala och regionala arbetet och sparar skattepengar. För att allmänheten, via hembygdsrörelsen, på ett bättre sätt skall kunna ta del av kulturarv och kulturmiljö är det viktigt att ha ett resursstarkt rikskansli med förankring i varje län/landskap. I takt med att samhällsekonomin förbättras bör nämnda organisationer kunna återfå tidigare bidragsnivåer, vilket bör beaktas i kommande budgetarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av bidragsnivåer för .
mot · GL02Kr285 · 1997-10-06 00:00:00 — Centrumbildningar är organisationer för icke institutionellt arbetande konstnärer i . De finns inom en rad områden; Konsthantverk, dans, film, teater mm. De har uppgifter som samordnare, marknadsförare, opinionsbildare och arbetsförmedlare och är dessutom den enda organisation dessa konstnärer har för att utveckla idéer och engagemang. De får statligt stöd via anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. I årets budgetproposition står under detta anslag att det ska gå till centrumbildningar vars verksamhet inriktas på internationellt kulturutbyte och samarbete samt till organisationer med mångkulturell inriktning. Sådant utbyte är mycket viktigt men att endast inrikta sig på det skulle innebära att själva grunden för just sådant utbyte skulle urholkas eftersom de svenska konstnärerna utanför institutionerna därigenom skulle mista sin bas. Det skulle innebära att inga centrumbildningar som också arbetar med svensk kultur skulle få bidrag och därmed inte heller kunna förmedla internationella kontakter. Det förefaller vara ett illa genomtänkt förslag. I stället bör självklart internationellt utbyte och möten med vårt mångkulturella samhälle uppmuntras men det kan enbart inte vara ett villkor för statligt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till centrumbildningar.
mot · GL02Kr286 · 1997-10-06 00:00:00 — Det planerade i , Tjörns kommun, är ett utmärkt exempel på hur ett bra kulturprojekt kan arbetas fram av en ideell organisation, lokalt engagemang och entusiastiska eldsjälar. Projektet uppfyller därmed alla förutsättningar som ställt sig bakom i samband med det senaste kulturpolitiska beslutet, nämligen lokalt engagemang, kompetens, nya spännande initiativ och nationella stödjepunkter. Museet som blir det första i sitt slag i har stor betydelse ur såväl kulturpolitisk, näringspolitisk och sysselsättningspolitisk synpunkt. Projektet är initierat av Nordiska i syfte att stimulera en utveckling av vattenfärgsteknikerna och öka tillgängligheten av vattenfärgskonst för allmänheten. Akvarellkonsten är kanske den konstform som har den mest folkliga förankringen och som är särskilt väl lämpad för barn och ungdomar. Den har också stora utsikter att attrahera många människor. Stödet för projektet är stort på många håll. Tjörns kommun, , i , , det lokala och regionala näringslivet har medverkat för att säkra huvuddelen av investeringskapitalet. Projektet stöds vidare av och Stiftelsen . Olika nordiska och bilaterala fonder stöder också projektet. Samarbete sker med bl.a. är tidpunkten för den planerade byggstarten. Av de 45 milj. kr som investeringen belöper sig på är 32 milj. kr säkrade. Det saknas alltså 13 milj. kr för att projektet skall kunna påbörjas som planerat. samlingslokalsdelegation som fördelar stödet till icke-statliga kulturlokaler är positivt till projektet men har på grund av de kraftigt sänkta anslagen ingen möjlighet att bidra ekonomiskt. Det är ett starkt nationellt intresse att projektet kan starta som planerat. bör därför uppdra åt regeringen att återkomma med förslag till finansiering via statsbudgeten för de resterande 13 miljonerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statlig medfinansiering av Nordiskt Akvarellmuseum.
mot · GL02Kr287 · 1997-10-06 00:00:00 — är en av de få svenskar som är känd över hela världen. har inte bara förnyat svenska språket och litteraturen, han har även betytt mycket för det moderna svenska samhället och gett inspiration till den demokratiska rörelsen i . Andra länder har sina stora hjältar, har , och , , . Betydande insatser görs i många länder för att föra vidare deras konstnärers verk och tankar som inspiration, upplevelse och som en del i landets historia. På detta område intar ingen tätplats. En betydande insats utförs här dock av . Museet stiftades 1972 av och . bidrog med lokalerna i , 4 tr., sista bostad. donerade sina föremålssamlingar, foto- och pressklippsamlingar och deponerade möbler och bohag i det nya museet. utvidgades museet med den vindsvåning där förvarades, lokalerna gjordes arkivvärdiga och kunde efterlämnade bibliotek om ca 3 000 volymer överföras från som deposition. är ett aktivt museum som inte enbart vill vårda minne utan levandegöra hans verk, aktivt verka i den riktning hans författarskap pekat ut samt ge kunskaper om den tid han levde och verkade i. En stor del av museets verksamhet är inriktad på service till in- och utländska forskare, teatrar, museer och allmänhet. Denna verksamhet har successivt ökat och kan numera beräknas utgöra av verksamheten. Museet producerar också egna utställningar, själva eller i samverkan med andra vilka antingen görs för att användas i egna publika lokaler i anslutning till tidigare bostad eller för utlandet och i övriga . Ett sådant exempel är och fotokonsten som har visats i , , , , , , Solleröd i samt på t.ex. följande platser i : , , , , , . För sin verksamhet uppbär museet statliga och kommunala bidrag. erhölls i kommunalt bidrag och i statligt bidrag . Det statliga bidraget varit oförändrat sedan anslaget 1994/1995 då det höjdes med . Intresset för ökar, fler skolungdomar och studerande besöker museet, internationellt ökar förfrågningar och aktiviteter har ett Strindbergsmuseum startats i Saxen, , och på hemmaplan pågår utgivningen av nationalupplagan. läses och spelas i stor omfattning över hela värden. mäktar nu inte mer, egna arkiv och samlingar är i stort behov av vård, registrering och förvaring, utökat stöd krävs för att garantera verksamheten i nuvarande omfattning. För att möjliggöra de vinster som skulle kunna nås vid en, något mer, utökad verksamhet internationellt och i behövs statligt stöd och initiativ. Ett sådant skulle kunna vara att låta utreda och föreslå utökade aktiviteter för att vidga kunskaperna om och hans verk i och i utlandet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda en utökad verksamhet internationellt och i kring och hans verk, att i avvaktan på en övergripande utredning till anvisar mer medel än vad regeringen föreslagit, att täckas inom utgiftsområde 17 H.
mot · GL02Kr288 · 1997-10-06 00:00:00 — Statligt stöd till kulturgrupper Staten har valt att ha sin stödgivning uppdelad på en rad olika organ , , , Stiftelsen , osv. En hel del statliga skattemedel går också till kulturändamål via andra departement och myndigheter. Uppdragen för de olika organen är visserligen inte identiska, men den av antagna kulturpolitiska inriktningen omfattar ändå alla. Det är både mer rationellt och mer tillfredsställande ur kulturskaparnas och arrangörernas synvinkel att samordna resurserna. Det finns inte fog för antagandet att bedömningarna skiljer sig mellan de olika statliga organen. Erfarenheterna visar mer på att har ett statligt organ sagt nej sprider det sig och följs av andra, alternativt man hänvisas vidare till varandra. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda ett minskat antal anslagsgivare till fria konstutövare.
mot · GL02Kr289 · 1997-10-06 00:00:00 — Från har en bibliotekslag. Ett gammalt vänsterpartikrav har äntligen genomförts. Lagen stadgar att det i varje kommun ska finnas folkbibliotek och att boklån ska vara avgiftsfria. Lagen nämner också skolbiblioteken. Detta är alldeles utmärkt, men det räcker inte. har krävt att lagen ska kompletteras och preciseras vad gäller kvaliteten i biblioteksverksamheten. Detta är enligt min uppfattning särskilt viktigt när det gäller skolbiblioteken. Standarden på skolbiblioteken varierar mycket kraftigt mellan olika kommuner och även inom samma kommun. På vissa skolor finns inget bibliotek alls. Det är i själva verket bedrövligt att unga människor ska behöva möta skolbibliotek som, om de över huvud taget är öppna, inte det minsta lockar till läsning, där det inte finns kompetent personal och där det framför allt saknas aktuella böcker. Just nu satsas mycket stora belopp i skolorna på IT. Denna utveckling stöds av stat och kommunledningar. Den är riktig, men jag skulle önska att ett lika stort intresse fanns för den gutenbergska landvinningen, dvs läsandet av goda böcker, såväl fack- som skönlitteratur. Att eleverna i varje skola på nära håll har tillgång till ett bibliotek som innehåller aktuell och lockande läsning borde vara ett lika oavvisligt krav som att de ska tillgång till datorer. Ett absolut minimikrav borde vara att varje skolbibliotek köper in lika många nya böcker som det på skolan finns elever. Bibliotekslagen bör således kompletteras på det sätt föreslagit och särskilt bör därvid beaktas behovet av en kvalitetshöjning på skolbiblioteken och att dessa köper in nya böcker. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om komplettering av bibliotekslagen med avseende på skolbiblioteken.
mot · GL02Kr291 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringens kulturpolitiska strävanden tycks i allt högre grad begränsa sig till att säkra huvudstadsinstitutionernas fortsatta liv och utveckling. bekantgjorda ambitioner förstärker denna känsla. Den nationella kulturpolitiken måste ta större hänsyn till de större städernas vilja och ambition att utveckla ett varierat och högkvalitativt kulturliv. Det ligger helt i linje med en ansvarsfull nationell kulturpolitik. Den lovvärda men mer symboliska ansats i denna riktning som togs föregående år i och med regeringens initiativ att fördela s.k. nationella uppdrag, måste följas upp av mer konkreta ekonomiska förstärkningar till de kulturinstitutioner i de allra största regionhuvudstäderna där kommunerna burit den stora bördan. I hotar bördan just i detta nu att bli för tung och ett långvarigt och mödosamt konstnärligt arbete att allvarligt skadas. En rimlig ansvarsstruktur i kulturpolitikens måste innebära ett större nationellt åtagande vad gäller finansieringen av de allra största regionhuvudstädernas kulturinstitutioner. Det är ett självklart nationellt intresse. Ett i balans kräver spännande, professionella och resursstarka kulturinstitutioner i olika delar av landet. bör därför uttala som sin mening att regeringen tar hänsyn till detta vid fördelningen av de 26 engångsmiljonerna i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av ekonomiska resurser till de största regionhuvudstädernas kulturinstitutioner.
mot · GL02Kr292 · 1997-10-06 00:00:00 — Till förra årets påtalade vi några principiella synpunkter som fortfarande äger relevans och därför upprepar vi de argument och yrkanden som då framfördes. Inom kulturpolitiken och bland kulturutövare är mångfald och kvalitet honnörsord. I flertalet fall lever man upp till dessa deviser. Men det är viktigt att från samhället och statsmaktens sida främja och stimulera en sådan hållning. utgår ett ekonomiskt stöd till s.k. kulturtidskrifter. De är av de mest skiftande slag och avsikten är självfallet att hävda såväl kvalitet som mångfald. Detta stöd administreras och prövas av . Begränsad tillgång på medel och ibland svårighet att hävda optimal oväld och rättvisa gör att en del tidskrifter får nekande besked på sin ansökan om stöd. Utan att falla i ämbetet har vi i en del fall överraskats av en del negativa besked från rådet. Ett sådant exempel är . Tidskriften utkommer med minst 5 nummer och har till syfte att informera om och den arabisk-israeliska konflikten. Tidningen lägger sig vinn om att tonvikten vid sådan information och analys också skall spegla det som vanligtvis inte får publicitet i svenska media. Ett avsnitt av tidningen ägnas åt granskning av medias rapportering om och från samt om granskning av läroböcker och annan litteratur som behandlar landet . Tidningen är politiskt och organisatoriskt obunden och åtnjuter inget statligt, ekonomiskt stöd. Detta är en av anledningarna till att det redaktionella arbetet måste ske helt på ideell basis. Uppenbart är att det är en utomordentligt hårt ansträngd ekonomisk situation en sådan tidskrift lever med. Då tidskrifter med annan infallsvinkel på den arabisk-israeliska konflikten har kunnat erhålla stöd från för liknande verksamhet finner vi anledning att påpeka vikten av att långtgående rättvisa måste eftersträvas då statliga stödmedel fördelas. Regeringen bör därför ge till känna bl.a. de grunder som t.ex. en eftersträvansvärd mångfald kräver. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att främja ett allsidigt stöd till kulturtidskrifter m.m. i avsikt att främja och stimulera mångfald och kvalitet.
mot · GL02Kr293 · 1997-10-06 00:00:00 — I i Norduppland pågår uppbyggandet av första folkmusikinstitut. Verksamheten har fått ett visst stöd som innebär att man kan garantera lokaler och en projektanställd för att vidareutveckla idén med ett folkmusikinstitut under det närmaste året. Man har också inplanerat kursverksamhet och andra arrangemang för att stärka och vidareutveckla vårt kulturarv allt utifrån insikten om att det är viktigt att säkra och vidareutveckla vårt folkkulturarv. Instrumental folkmusik, sång och dans får inte gå förlorade för kommande generationer. bruk i norra har med sitt geografiska läge och centrala plats inom folkmusiktraditionen goda förutsättningar att bidra till detta genom att verka som en mötesplats för olika utövare och konsumenter av folklig musik, sång och dans. Nyckelharpan, ett av vårt lands kulturobjekt, är förknippad med Norduppland. I , nyckelharpsspelmannen hembygd, finns fortfarande en levande och högtstående kulturell tradition, både vad det gäller att traktera och tillverka instrument. Det är av stort nationellt intresse att bevara detta till kommande generationer. Det allmänna intresset för folklig musik, dans och sång är tilltagande. Det finns ett behov av och utrymme för ett geografiskt välplacerat centrum där genrerna kan samverka i en kreativ miljö. Våra grannländer i har ett flertal sådana verksamhetscentra. i , ett av fem institut, och i Kaustinen, ett av tre, kan nämnas som exempel. Enligt min mening är det av nationellt intresse att ett folkmusikinstitut ges möjlighet att utvecklas i . Verksamheten i har goda förutsättningar att utvecklas och bli ett nationellt folkmusikinstitut med kurser och seminarier i internatform, forskningsverksamhet och dokumentation m.m. Det behövs ett långsiktigt ekonomiskt stöd för att detta skall bli verkligt. Även i tider med begränsat budgetutrymme och restriktioner när det gäller att bevilja statliga medel, är det viktigt att stödja projekt som säkrar och utvecklar vårt kulturarv och vårt kulturliv. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den återkommer med förslag som långsiktigt säkrar en verksamhet vid .
mot · GL02Kr294 · 1997-10-06 00:00:00 — Fördelning av kulturpolitiska medel I propositionen 1996/97:36 om den regionala samhällsorganisationen har angivits att de förtroendevalda i regionen bör ha ett större ansvar än för förverkligandet av regionala utvecklingsprogram, inklusive kulturell utveckling. I propositionen förutsätts också att vissa villkor måste ställas för de regionala självstyrelseorganens fördelning av de statliga bidragens fördelning. Sådana villkor avser bl.a. skydd för hastiga förändringar i bidragsnivån och krav på ekonomiska motprestationer från kommunala och landstingskommunala huvudmän. I den nu föreliggande propositionen konstaterar regeringen att de nationella kulturpolitiska mål som fastställde 1996 skall ligga till grund för bidragsgivningen. De nuvarande villkoren för statliga bidrag till regionala kulturinstitutioner skall i huvudsak ligga fast i försökslänen. Regeringen slår också fast att statsbidraget bör tillgodose kulturinstitutionernas behov av ekonomisk stabilitet för en långsiktig planering av verksamheten. För länsmuseerna som minnesinstitutioner med ett långsiktigt ansvar för insamling, vård och förmedling av kulturarvet är detta uttalande av stor vikt. Det motsägs emellertid av förslaget att dela statsbidraget till de regionala museerna så att hälften av bidraget skall avse kulturmiljövård och delas ut av statlig myndighet enligt förslag som läggs i tilläggsbudgeten och den andra hälften skall avse regional museiverksamhet och utdelas av de regionala självstyrelseorganen. Bidraget för kulturmiljövård skall också kunna jämkas, eftersom det hävdas att behovet av insatser inte är statiskt mellan regionerna. Bl.a. hänvisas till infrastrukturutbyggnader av interregional karaktär. Förslaget innebär emellertid i denna del ett reellt hot mot länsmuseernas långsiktiga arbete. Kulturmiljöarbetet är integrerat i museernas arbete och är en del av den museiprocess som innebär kunskapsuppbyggnad, insamling, vård och tillgängliggörande av kunskapsmaterialet forskning, rådgivning, information och övrigt publikarbete. En del av detta arbete är riktat mot och . Kulturmiljöarbetet kan och bör inte avskiljas från museets verksamhet i övrigt. Vad beträffar förslaget till omfördelningar av statsbidraget med utgångspunkt från ev. kommande interregionala infrastrukturorgan kan sägas att de kulturmiljövårdande insatser som då påkallas oftast sker i form av ren uppdragsverksamhet, t.ex. arkeologiska undersökningar. De kräver ingen omfördelning av statsbidraget. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att statsbidraget till de regionala museerna skall vara samlat och avse regional länsmuseiverksamhet vari kulturmiljövården är integrerad, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statsbidraget inte skall omfördelas.
mot · GL02Kr295 · 1997-10-06 00:00:00 — Schlagermusik eller om man så vill populärmusik är en musikform som engagerar de flesta människor. Alla har speciella minnen förknippade med något örhänge. Det är också den kulturyttring som under detta sekel nått de flesta människor. Svensk populärmusik är en viktig exportartikel. Vid i förbereds en utställning om svensk schlagermusik . Utställningen är inledningen på ett projekt för ett svenskt schlagermuseum. Trots populariteten hos allmänheten har schlagermusiken varit ganska styvmoderligt behandlad av musikvetenskapen. Ändå har den i hög grad bidragit till marknadsföringen av utomlands. Vid resor till de mest avlägsna ställen i världen har vi mött folk som genast säger ordet när vi talar om att vi är från . Genom den kraftsamling som ett museum utgör skapas förutsättningar för fortsatt framgång. Det kommer att tillföra landet något nytt inom ett obearbetat område. Det blir alltså ett museum av stort nationellt intresse. För att förverkliga planerna på ett schlagermuseum behövs en statlig delfinansiering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett museum för populärmusik i .