mot · GL02Sk638 · 1997-10-06 00:00:00 — Den 1/1 1997 trädde ett nytt dubbelbeskattningsavtal i kraft i . Det nordiska dubbelbeskattningsavtalet är ett multilateralt avtal som slutits mellan , , , och . Avtalet reglerar bl a vilket land som har beskattningsrätten i de fall en person bor i ett av de avtalsslutande länderna och arbetar i ett annat. Om inkomsten förvärvas i samband med byggandet och driften av de fasta förbindelserna över beskattas inkomsten endast i . I praxis tolkas detta som att arbetet sker för något av de konsortier som är huvudentreprenörer för byggnationen. Om broregeln inte är tillämplig används gränsgångarregeln. Detta innebär att inkomsten, oavsett om arbetsgivaren är enskild eller offentlig, endast beskattas i . Det nya avtalet innebär bl a i den del som gäller förhållandet mellan och , att gränsgångarregeln har slopats. Beskattningen sker efter nordiska avtalets huvudregel, nämligen att beskattning sker i den stat där arbetsplatsen är belägen. Det tidigare gränsgångaravtalet mellan och har varit ett undantag från huvudregeln. De personer som 31/12 1996 bodde i och arbetar i kommer dock att få möjlighet att bibehålla beskattning i enligt den tidigare gränsgångarregeln. De personer som bosätter sig i och arbetar i kommer att bli beskattade enligt det nordiska avtalets huvudregel. Denna huvudregel innebär att beskattning endast sker i , oberoende av om arbetsgivaren är offentlig eller privat. Den pressade arbetsmarknaden i har medfört att blivit ett alternativ för Malmöbor, särskilt sådana med god utbildning. I många branscher är också löneläget gynnsammare i . Förhållandevis låga hyror och god tillgång på bostäder har också medfört att danskar bosatt sig i med bibehållen arbetsplats i . Den här utvecklingen beräknas bli förstärkt genom . Dagens arbetspendlarvolym på ca 1 500 personer mellan och antas öka till den naturliga pendlingsnivån på ca 15 000 fram . Ett ändrat skatteavtal antas vid brons tillkomst innebära att ca 2 000 arbetspendlare arbetar under det nya avtalets regler. Jämfört med dagsläget minskar Malmös skatteintäkter med vid 2 000 nya arbetspendlare till . Detta underskott måste kommunerna till största delen ersätta genom ett ökat skatteutjämningsbidrag med enligt nuvarande regler. Vid en situation med ca 15 000 pendlare blir skattebortfallet . Den kommunala skattekompensationen begränsar Malmös förlust till . Svenska staten gör sannolikt förluster på det nya avtalet. I är förlusten uppenbar. Skatteunderlagsbortfallet för staten, av beräknad Öresundspendling 2010, uppgår till . Statens bortfall av skatteintäkter beräknas till . En förändring av skattereglerna får stora ekonomiska konsekvenser för . Med en ökning av det regionala resandet som innebär handlar det om vid en pendling på 15 000 förvärvsarbetande. Enligt nuvarande regler för skatteutjämning skulle kommunerna behöva kompensera med . Det kan hävdas att ändrat avtal också innebär att danskar bosatta i som arbetar i också får ändrade skatteregler, dvs deras skatteintäkter tillfaller . Men observera att skatteintäkterna av dessa personer inte tillfaller utan tas in av staten. Pendlingsstrukturen från till har också ett helt annat utseende. Dels ligger antalet pendlare på en betydligt lägre nivå, dels är inkomstnivåerna lägre. nettoförlust av skattintäkter blir betydande eftersom utpendlingen till är betydligt större än inpendlingen. Den viktiga framtida regionala utvecklingen i bör bygga på enhetliga regelverk inte minst när det gäller beskattning. En eftersträvansvärd utveckling för är att undanröja befintliga barriäreffekter för en gemensam arbetsmarknad. Olika skatteregler är en barriär bland flera. Skattereglernas utformning bör göras så harmoniserade som möjligt, vilket skulle minska skatteeffekterna av att bo och arbeta på olika sidor av . Den princip som gäller för nästan alla inkomsttagare i är att man skattar där man bor. Den principen bör gälla även den med tiden allt större del av arbetskraften som arbetar och bor på olika sidor av sundet. Det borde vara självklart att man skattemässigt bidrar i den kommun där man bor och utnyttjar den kommunala servicen. En utvärdering behöver därför göras av konsekvenserna av den nya regeln om arbetsorten som grund för beskattningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av konsekvenserna av den nya gränsgångarregeln mellan och .