mot · GL02Kr270 · 1997-10-06 00:00:00 — menar att poängen med begreppet "världskultur" är att det avvisar distinktionen mellan centrum och periferi, majoritet och minoritet, svensk och invandrare och vill därför att världskulturhuset ska ge möjlighet åt människor med olika kulturell bakgrund och identitet att visa upp sig och kunna samverka. Men ett Forum för världskultur kan behöva flera olika typer av arenor att spela på. Många kulturarbetare har kastat längtansfulla blickar på och en del har också använt kyrkan som kulturscen. Kyrkans arkitektur är mycket speciell med ett tak som närmast sänder tankarna till en moské. Kyrkan saknar församling och det vore synd om den inte fick vara kvar för allmänna ändamål. vill att regeringen överväger om kan ingå som scen för Forum för världskultur. I den kommitté som ska tillsättas bör det fria kulturlivet ha majoritet. Den som ges förtroende att leda Forum för världskultur måste också ges stor befogenhet att utforma repertoaren. förutsätter också att vid tillsättningen av konstnärlig ledare till Forum för världskultur ges dess kommitté väsentligt inflytande. budget vill anslå mer än regeringen till utgiftsområde 17 anslag B1 och menar att av dessa skall tillfalla Svenska för samverkan med Forum för världskultur. Utvecklingen i världen går mot att allt fler språk dör ut. Enligt går denna utveckling mycket snabbt: mellan 12 och 50 språk försvinner vilket betyder att finns mindre än 1 000 av dagens ca 5 500 språk kvar. Många nordiska språk, inklusive de samiska språken, är direkt hotade. anser därför att det skall vara en prioriterad uppgift för att aktivt bevara de språk som talas i . stödjer också kravet på en samisk språklag i . Även svenska språket är internationellt sett ett mycket litet språkområde. Den kanske viktigaste åtgärden för att bevara ett rikt svenskt språkbruk är att stimulera läsning av svensk litteratur. En sänkt bokmoms skulle gynna bokläsandet. Det visar exempel från bl a , där man beslutade att slopa bokmomsen, varvid bokförsäljningen raskt sköt i höjden. Men det är också en fördelningspolitisk fråga litteratur har i vårt land i det närmaste fått status av lyxartikel, unnad ett fåtal. Det är naturligtvis mycket olyckligt, prisnivån på böcker måste vara sådan att alla har råd. Med en bokmoms på har högst bokmoms i . , och saknar bokmoms helt och de flesta länder ligger någonstans . I föreslogs en bokmoms på . Att bokmomsen under sådana omständigheter inte ens ingår i utredningsuppdraget till litteraturutredaren är mycket märkligt. kräver att bokmomsen skall flyttas in i utredningsuppdraget, och vi är övertygade om att det kommer visa sig att en sänkning av bokmomsen kommer betala sig genom ökade bokinköp, att fler bokhandlare kan vara kvar och att bokhandlar kan öppnas igen på mindre orter. För att ytterligare säkerställa en rimlig prisnivå på böcker vill att regeringen överväger fasta bokpriser. Biblioteken är mycket centrala för kulturlivet, inte minst på mindre orter, där ofta både musikliv, bildkonst, teaterverksamhet m m ryms inom väggar. Biblioteken är också viktiga för att ge alla tillgång till information och kunskap. De flesta svenskar besöker ett bibliotek och många gör det regelbundet Många bibliotek har i och med att kommunanslagen minskats tvingats ta ut avgifter för olika tjänster, bl a för lån av böcker som saknar och alltså måste beställa. Detta slår hårt mot befolkningen i orter med mindre bibliotek och har i praktiken gjort att bibliotekslagen där tappat sin funktion. menar att oavsett var man bor i landet skall biblioteken kunna erbjuda ett brett utbud, och en skärpning av bibilotekslagen så att avgiftsfria lån helt kan garanteras är därför nödvändig. Vill undvika en sådan skärpning bör i stället anslaget till regional biblioteksverksamhet höjas. Naturligtvis måste definitionen av vad som är glesbygd noga analyseras t ex hyser även en storstadsregion som glesbygd, bl a i form av skärgårdsöar. Skolbiblioteken borde vara ett naturligt i varje skola, ett ställe dit eleverna kan söka sig i jakt på information. Många skolbibliotek har dock mycket begränsade öppettider och anslagsnivåer som inte medger någon nyanskaffning av litteratur. Relationen mellan de anslag som ges till inköp av litteratur kontra investeringar i datorer är häpnadsväckande. anser att datorer aldrig kan ersätta boken och att medelsfördelningen bör göras så de båda ej konkurrerar med varandra. Konstnärlig utsmyckning av allmänna platser är av oerhörd vikt för att skapa trivsel i samhället. De konstbeställningar stat och kommuner gör har också stor betydelse i det att det skapar förutsättningar för konstnärer att leva på sin konst. har uppgiften att genom förvärv av konstnärliga arbeten till statens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter verka för att konstnärliga värden införlivas med samhällsmiljön. förutsätter att den omorganisation som genomför gör att man bättre än tidigare sprider sina uppdrag och ger icke-etablerade konstnärer möjlighet att få uppdrag. Då det är fråga om gemensam konst för allmänheten anser att beslutsprocessen i större omfattning måste involvera medborgarna så att fastighetsägare, brukare och allmänhet ges möjlighet att komma till tals. Det finns ett tjugotal större kollektivverkstäder i landet med totalt ca 3 000 konstnärer och konsthanverkare som medlemmar. En del av dessa får tillräckligt stöd från kommun eller landsting, medan andra knappast får något stöd alls. För att utjämna dessa regionala skillnader anser att kollektivverkstäderna skall kunna få stöd för underhåll och investeringar via , som de 16 konsthantverkskooperativen nu får. För att klara detta föreslår att utgiftsområde 17 anslag D5 utökas med . har i uppgift att samordna och göra insatser för att främja hemslöjden och fördelar statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamheter. Inför hemställer nämnden om att skall anslås utöver den ordinarie verksamheten för att skall kunna arrangera den riksomfattande är här! Slöjden är härlig, som berör hemslöjdsverksamheten i samtliga län och ca 400 medverkande slöjdare från hela landet. finner det angeläget dessa medel anslås och påpekar därför vikten av att medel avsätts för hemslöjden ur anslaget för , utgiftsområde 17 anslag A3. 19 Folkbildning och folkrörelser tradition av folkbildning och folkrörelser är världsunik. anser att svensk folkbildning i ännu högre grad bör sprida sin idéburna rörelse, exportera, bl a inom EU. Forskning inom folkbildning är en förutsättning för att folkhögskolor och studieförbund skall kunna bedriva sina verksamheter med största möjliga utbyte. Nätverket för folkbildningsforskning, , har utfört ett värdefullt arbete för att utveckla intresset för folkbildningsforskning. vill att regeringen överväger att omfördela medel från utgiftsområde 16 till denna typ av forskning. har 2,8 miljoner svenskar förtroendeuppdrag i ideella föreningar, främst inom idrott, rekreation och vuxenutbildning. I genomsnitt lägger dessa ner på sina uppdrag, vilket ger drygt /år, vilket skulle motsvara 145 000 heltidstjänster. Dessa siffror är lika höga som , vilket motsäger den allmänna uppfattningen att det ideella engagemanget är på utdöende. Regeringen har föreslagit att det tidigare anslaget N2 Stöd till demokratiutveckling, som använts för att stödja lokala demokratiprojekt, förs över till utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. anser att demokratiutvecklingsstödet är mycket viktigt och att det även fortsättningsvis måste finnas öronmärkta pengar för ändamålet, och vi motsäger oss därför omfördelningen. Till folkbildningen kan också räknas kulturminnesvård och kulturlandskapsvård, vilka syftar till att bevara och levandegöra kulturhistoriska värden. Endast identitet och förankring i den egna historien kan utgöra grund för förnyelse och utveckling. Tillgång till den egna historien är en medborgerlig rättighet och museer m m har därför en stor uppgift att fylla. Det är också värdefullt att ge folkbildningen utrymme och möjlighet att låta människor förutsättningslöst orientera sig i livsåskådningsfrågor som komplement till de rent politiska ideologierna så att människan kan växa och förstå sin plats i livet som en helhet. Vår inre miljö hur vi mår är intimt sammankopplad med vår yttre miljö. Skapar vi städernas betongmiljöer för att återspegla vår sinnesstämning eller är stadens karga fasader orsaken till vår dämpade livslust? Det är hög tid att vi skapar oss själva ett livsrum vi trivs i och mår bra av. Vikten av att beakta detta vid byggnationer formulerades redan av den romerske arkitekten med orden firmitas, commoditas et venustas. På svenska blir detta: beständighet, bekvämlighet och skönhet. I kulturpropositionen sägs att kvalitets- och skönhetsaspekter inte ska underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. För att ge styrka åt dessa ord vill göra ett tillägg i liknande det som gjorts i , där kommuner kan stoppa planer för hus som inte är vackra nog. finns en rekommendation om att av byggnadskostnaderna skall avsättas till utsmyckning för offentliga byggnader. Stat och landsting har någorlunda levt upp till detta , medan det har varit betydligt sämre ute i kommunerna. föreslår att också skall fatta ett principbeslut om att av den totala investeringskostnaden avsätts till estetisk utsmyckning även vid infrastruktursatsningar, som byggande av vägar och broar, och vid all ny- och ombyggnation av offentliga lokaler, hyresbostäder och bostadsrätter som stöds med någon form av statligt stöd. Anslaget till icke-statliga kulturlokaler är mycket viktigt för att kunna bevara och restaurera värdefulla byggnader i stället för att låta dem förfalla, skapa meningsfulla och nyttiga arbetstillfällen, men också för att möjliggöra att en gammal hantverkstradition kan fortleva. ser med stor oro på hur regeringen år minskat anslaget och begränsat vilka lokaler som kan komma ifråga. Vi vill att begreppet vidgas till att omfatta mer än vissa icke-statliga kulturlokaler så som musei-, teater- och konsertlokaler, till att gälla mer generellt en kvartersbiograf, ett lokalt kulturhus eller en hembygdsgård ska också kunna komma i fråga. Vi anser också att det är fel instans som fattar beslut om bidraget: besluten borde flyttas från till . För vill vi höja anslaget till , dvs 20 miljoner över regeringens förslag, genom att överföra medel från arbetsmarknadsområdet till utgiftsområde 17 anslag H5. Regeringen menar i budgetpropositionen att stödet ska utvärderas. ståndpunkt är att detta borde ha gjorts innan förslaget till nedskärningar av anslaget lades. Regeringen lyfter fram satsningar på kulturmiljön som viktiga i propositionstexten, men anser inte att detta motsvaras i de faktiska anslagen. I stället lyfts EU fram och de möjligheter som finns att därifrån söka medel för bevarandet av odlingslandskapets kulturvärden. ser flera faror med detta. Dels finns en risk att vi bygger fast oss i ett bidragsberoende vi inte själva kan styra över, dels borde målsättning vara att medlemsavgiften till EU minskade för att ge större prioriteringsutrymme åt de enskilda nationerna. Men det finns också praktiska problem då det för enskilda är svårt, eller upplevs som svårt, att sätta sig in i EU:s bidragssystem. Länsstyrelserna har en viktig uppgift att fylla i att ge stöd och hjälp i bidragsdjungeln. anser att resultatet av de anslag som givits till byggnadshyttor har varit mycket positivt och vill därför ge ett fortsatt stöd. Byggnadshyttorna hjälper både till att bevara vårt kulturarv, i form av gammal hantverkskunskap, och skapar meningsfulla och nyttiga arbetstillfällen. Vi föreslår därför att 3, omfördelas från till , utgiftsområde 17 anslag G1, att fördelas för särskilda insatser avseende byggnadshyttor. anser att det måste bli enklare för fristående arkeologer att få uppdrag. Det viktigaste i sammanhanget är att kvalitetsnormer följs och till rimlig kostnad, en konkurrenssituation kan dessutom stimulera utveckling av metoder och tekniker. Regeringens förslag innebär att även när det finns fler än en utövande aktör är det upp till att överväga om det är lämpligt och ändamålsenligt att ta in förslag från fler och att anbudsförfarande får vägas mot förhållandet att det kan vara tidskrävande och därmed kostnadsdrivande. menar att det i längden är lönande att alltid ta in anbud och att det därför måste vara praxis. Det är inte rimligt att både är tillsynsmyndighet över kulturmiljövården och själv som myndighet deltar i den arkeologiska undersökningsverksamheten. Vi föreslår därför en utredning om separation av uppgifterna. anser att genusaspekterna skall lyftas fram inom alla områden, inte minst på våra museer. Detta anser vi vara självklart, men inte tillräckligt, och därför vill vi också att projektering påbörjas av ett speciellt kvinnomuseum. Ett sådant museum vore världsunikt och skulle med säkerhet vinna internationell uppmärksamhet. Genusforskning från världens universitet borde utgöra grund och museet lyfta fram kvinnor genom historien och belysa kvinnans ställning som t ex gudinna, moder, husslav, diva, hemmafru, yrkespersonlighet, riksdagsledamot samt gör det ur ett renodlat feministiskt perspektiv. vill utöka anslaget i utgiftsområde 17 anslag H4 med och menar att av detta utökade anslag skall gå till projekteringen kring ett kvinnomuseum. Trots att för ett filmmuseum inte fick några medel i förra årets budget har deras arbete för att bevara svensk filmhistoria fortsatt. Grunderna för ett svenskt filmhistoriskt museum finns redan inom Svenska Filminstitutets filmarkiv och dokumentationsavdelning. Samlingarna omfattar även kläder, rekvisita, biografinredningsdetaljer och annat som hör den svenska filmhistorien till. Bildens betydelse för vår verklighetsuppfattning är mycket stor. anser att ett filmmuseum skulle vara mycket intressant, inte minst för att belysa den påverkan rörliga bilder har och har haft på samhällsutvecklingen och analysera filmens betydelse ur ett genusperspektiv. vill utöka anslaget i utgiftsområde 17 anslag H4 med och menar att av detta utökade anslag skall gå till projekteringen kring ett filmmuseum. motsäger sig beslutet att föra samman och flytta , och till ett samlat etnografiskt centralmuseum. Icke-centralisering borde gälla i högsta grad när det gäller folkens museer och anser därför att det är fel att samla de olika museerna på ett ställe. Att olika forskningstraditioner samarbetar är naturligtvis bra, men det innebär inte att att man måste samlas till en gemensam myndighet. Vi ifrågasätter också skarpt hur organisationen skall kunna utan att mer medel har reserverats för ändamålet och kan inte acceptera en hantering som innebär att andra museer tvingas dra ner i sina budgetar. Över huvud taget ser med oro på propositionens skrivning om organisationsförändringar inom museiområdet. Vi misstänker att kan komma att föreslå att placera de 34 statliga museerna i tio enheter, för att få överblick och styrning över hela museiområdet. Ett sådant förslag riskerar att utmynna i betongorganisationer som i stället kväver den verksamhet som fungerar och försvårar samverkansformer som byggts upp. ifrågasätter också vilka de positiva effekterna är av att t ex organisera under . Ett annat problem är att det i anslagsfördelningen inte går att utläsa hur mycket som går till lokalhyror och hur mycket som går till den faktiska verksamheten, vilket innebär att anslagsnivåerna ser ut att vara större än vad de i realiteten är. föreslår därför att hyror fortsättningsvis skall redovisas separat. Det nya bidragssystemet för regionala museer går ut på att en nedskärning görs i den gemensamma budgeten på och . Dessa medel skall sedan användas som ett riktat, tidsbegränsat stöd för museer som tar sin utgångspunkt i teman som klass, kön, generation och kulturell bakgrund. För den regionala museiverksamheten totalt blir detta då inget sparbeting, men för det enskilda museet kan det innebära nedskärningar. De teman som valts är förvisso viktiga att belysa, men passar kanske inte alla regionala museer. motsäger sig därför reformen och anser att anslagen skall fördelas utan denna styrning. 27 Media, övergripande Ägarkoncentrationerna ökar på viktiga delar av mediemarknaden. Detta är mycket oroande då det minskar objektiviteten och mångfalden i medieutbudet, och därmed i praktiken hotar yttrandefriheten. anser att det är angeläget att motkrafter sätts in mot ägarkoncentrationer och ett allt mer ensidigt utbud. Även en på ytan frodande mångfald, t ex den nya av lokal- och regionalradiostationer, har i själva verket inneburit ett misslyckande; mångfalden har blivit ensidig. Tyvärr är mediasektorn mycket kapitalkrävande, inte minst när det gäller auktionsförfarandet av radiofrekvenser. motsätter sig denna typ av direkt koppling mellan möjlighet till medial verksamhet och stort eget kapital. tillbringar en svensk med någon mediaform. Det är därför angeläget att utöka konsumenternas möjlighet att påverka mediautbudet. anser därför att begreppet konsumentmakt i mediasammanhang bör utredas. Den tekniska utvecklingen av marksänd digital-TV kommer möjliggöra ett stort utbud av TV-kanaler med god teknisk kvalitet. Även om försök med digitala TV-sändningar nu görs på ett antal orter kommer en allmän övergång till digital-TV naturligtvis inte kunna ske över , då en majoritet av den svenska TV-publiken kommer utnyttja den analoga utrustning de investerat i. De analoga TV-sändningarna måste därför fortsätta till dess övervägande delen av TV-tittarna har införskaffat teknik för digital mottagning. Detta är dock inget hinder mot att redan nu vidga basutbudet. vill därför trycka på att överskottet på rundradiokontot används för digital utveckling. Som ett led i strävan att knyta de nordiska länderna närmare varandra borde norsk, dansk och finsk TV också ingå i det svenska basutbudet, på samma sätt som våra nordiska grannländer kan ta in svensk television i sina apparater. anser att den lag som ålägger företagen att i sina nät utan kostnad ha med SVT1, SVT2, TV4 och en lokal kanal skall kompletteras med ett åläggande att erbjuda kunderna en sk publicservice-kanal från i första hand och . För denna tjänst skall bolagen ha rätt att ta ut en rimlig tilläggsavgift för att kunna finansiera upphovsrättskostnader. I larmrapport om det minskande förtroendet för de folkvalda fanns en politikerkanal med som ett förslag på hur förtroendet skulle kunna återupprättas. anser att utbildningsradions förslag om en UR-Arena med direktsändning från regionala politiska debatter, riksdag, EU-parlament, FN och andra politiska forum är mycket bra. Kanalen föreslås också bli interaktiv genom telefonväkteri och koppling till en hemsida på Internet med länkar till politiska tal etc. Nya vägar måste prövas för att återuppväcka det allmänna intresset för politik och demokrati. En kanal där möjlighet ges att följa timslånga debatter, där politikerna slipper sammanfatta komplicerade frågor eller få sitt budskap filtrerat kan vara ett steg på vägen. Erfarenheterna från C-SPAN-kanalen i är mycket goda, och idén är väl värd att prova även i , varför vi hemställer att regeringen i vårbudgeten återkommer med förslag hur UR-Arena kan finansieras. TV-tittarnas möjlighet att styra utbudet är allt för dåligt. Ett problem är att kabelbolagen styr utbudet genom att bunta ihop olika kanaler till paket. anser att skall arbeta internationellt för att få till stånd regler som gör det möjligt för konsumenterna att köpa enstaka kanaler. Den explosionsartade utvecklingen av IT-samhället har också baksidor. Elektronikprodukterna innehåller både många kända miljöfarliga ämnen och många ämnen med okända effekter på hälsa och miljö. Det förväntade teknikskiftet från analog till digital teknik kommer resultera i att en otrolig mängd TV-apparater kommer att skrotas. Ett katodrör för en 28-tums TV innehåller drygt bly. Blyoxiden i katodstrålerör står för det största bidraget av bly från elektronik till det kommunala avfallet. Vid produktutvecklingen har miljöaspekterna haft en underordnad betydelse för att nå framgångar på marknaden har tekniska prestanda varit långt viktigare. Detta gör det speciellt angeläget att få fram ett fungerande producentansvar för elektronikprodukter. Tillverkare av elektriska och elektroniska produkter måste ta ansvar för produkternas miljöeffekter. Även återförsäljarna måste ta sitt ansvar som följd av att de på marknaden för ut produkter som innehåller miljöstörande ämnen. Det ökade utbudet av satellitburna kanaler har också inneburit problem i form av det våld som blir allt grövre och vanligare och de reklaminslag som riktas mot barn. EU-reglerna säger att ett medlemsland inte får hindra återutsändning av TV-sändningar från andra medlemsstater. anser att dessa regler inte får tolkas så att ger upp de egna lagarna utan menar att skall stå fast vid att all reklam riktad till barn skall vara förbjuden. Barns och ungdomars världsbild präglas av den bild media ger av omvärlden och det finns ett klart samband mellan medievåld och brottslighet. Att minska våldsutbudet i media är därför en av många nödvändiga åtgärder för att kunna bekämpa brottsligheten. sköter kontrollen av film och videogram, men kontrollen av videogram är frivillig. För att minska våldsutbudet till barn och ungdomar menar att kontrollen skall vara obligatorisk och utsträckas till att gälla samtliga videogram. En annan metod för att begränsa mediavåldet kan vara de V-chips som kan användas för att spärra vissa TV-utsändningar. anser att möjligheterna att använda denna nya teknik skall utredas och att skall driva frågan även inom EU. Att ligger under SVT är olyckligt då det innebär att man är en del av den verksamhet man är satt att granska. anser därför att skall frikopplas från SVT. Filmen är den konstform som näst musiken når flest människor. För att göra det möjligt för fler att växa i sitt kulturella skapande som oberoende filmare och för att göra det möjligt för svensk television att öka svensk kvalitetsproduktion föreslår att en utvecklingsfond bildas. Fonden kan t ex utformas som en riskkapitalfond där den egna insatsen kan variera beroende på vem som söker och till vad. Förutom svensk dramaproduktion skulle medel kunna erbjudas till novellfilm, dokumentärfilm, manus, barn- och ungdomsproduktion etc. Medel till fonden skulle exempelvis kunna tas ur koncession till staten. Dessa pengar gick tidigare tillbaka till rundradiokontot. anser det mer rimligt att koncessionsavgift används till svensk kvalitetsutveckling av film och TV-produktion än att de, som , finansierar det statliga budgetunderskottet. föreslår därför att en utredning ska tillsättas att utreda möjligheter till någon form av utvecklingsfond. Genom att införa en 18-årsgräns för filmer skulle tillgängligheten för de grövsta våldsskildringarna minska för ungdomar i ålder 15 till . För att inte förlora denna kommersiellt viktiga ungdomspublik skulle detta förhoppningsvis också kunna leda till att i alla fall svenska filmproducenter väljer att göra filmerna mindre våldsamma, dvs så att inte filmen riskerar att falla för åldersgränsen. Ett sätt att öka konsumenternas möjlighet att styra över vilken film man väljer att se vore att stifta lag om varudeklaration över vilka våldsinslag som förekommer i filmen. kräver också att en utvärdering görs kring de konsekvenser en mervärdesskatt på entréavgifter till biografföreställningar haft för antalet biobesök. motsatte sig mycket bestämt de nya reglerna för presstöd där utgivningen av fådagarstidningar begränsas till att kunna utges av politiska partier. Vi menar att fådagarstidningar också måste kunna ges ut av ideella organisationer, folkrörelser, religiösa organisationer m fl. intryck är att den nya definitionen helt enkelt har kommit till för att tidningar utan partibeteckning skall trilla ur presstödssystemet vilket är till skada för mångfalden i pressen och för medborgarnas vilja att skaffa sig nya informationskanaler. Elektroniska dagstidningar kan distribueras till avsevärt lägre kostnader än tidningar som trycks på papper.