mot · GL02K613 · 1997-10-06 00:00:00 — I förhållande till statsbudgeten i sin helhet eller de större utgiftsområdena så är detta utgiftsområde litet. Ändå omfattar det nästan och det finns naturligtvis därför anledning att granska om skattebetalarnas pengar gör mesta möjliga nytta. I budgetpropositionen framgår att det finns ett anslag som i prognosen över 1997 ser ut att spränga alla ramar och budgetbeslut. Det handlar om anslaget till regeringen som enligt regeringens egen prognos ser ut att bli högre än vad anvisat. Om andra myndigheter visat sig lika dåliga på organisering, planering, disciplin och förmåga att anpassa sig efter demokratiskt fattade beslut så hade statens ekonomi visat enorma underskott även nu och den budgetsanering som stats- och finansministrarna berömmer sig över inte varit möjlig att genomföra. Till detta ska läggas att regeringsanslaget visat en kraftig ökning under hela mandatperioden. de gröna anser att även regeringen måste åläggas budgetrestriktioner och att kraftiga överskridanden bör följa med och leda till krav på att effektivisera verksamheten. anslag C 1 bör därför minskas med . Anslaget för och dess myndigheter är den post som ökar mest i regeringens förslag. Ökningen hänför sig i första hand till förvaltningskostnader och därefter till ledamöter. anser att ökningen för ledamöter trots detta sannolikt är undervärderad. Det nya regelsystem för ledamöternas ersättningar, som vi kritiserat, är starkt kostnadsdrivande. Förändringar i regelverket är därför nödvändiga för att uppnå det mål om oförändrade kostnader som antagit. menar också att det är rimligt att uppnå en oförändrad utgiftsnivå vilket innebär en minskning i anslaget B 1 i förhållande till regeringens förslag med . Regeringen har uppmärksammat den kraftiga upplageminskningen av dagspressen och den därmed förbundna minskade lönsamheten. de gröna stödjer förslaget om en höjning av presstödet. Det är få inslag i tillvaron som är så viktiga för att hålla igång ett ordnat demokratiskt samtal som dagstidningarna. Utvecklingen inom IT-området kan inte ersätta detta faktum. Elektroniska dagstidningar kan distribueras till avsevärt lägre kostnader än tidningar som trycks på papper. Något underlag för att bedöma hur stora dessa kostnader är står inte till buds . Frågan om förslag till ekonomiskt stöd av elektroniska medier bör därför utredas, och i avvaktan på ett sådant underlag bör enligt möjligheterna att få presstöd nu begränsas till papperstidningar. motsätter sig ännu mycket bestämt de nya regler för presstöd som genomförts där utgivningen av fådagarstidningar begränsas till att kunna utges av politiska partier. Vi menar att fådagarstidningar också måste kunna ges ut av ideella organisationer, folkrörelser, religiösa organisationer m fl. intryck är att den nya definitionen helt enkelt har kommit till för att tidningar utan partibeteckning skall trilla ur presstödssystemet vilket är till skada för mångfalden i pressen och för medborgarnas vilja att skaffa sig nya informationskanaler. 2 Fördelning på anslagsområden föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde 1. Förslag till anslag 1998 och beräkningar 1999 och 2000, milj. kr Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Stöd till politiska partier Stöd till radio och kassettidningar Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av om elektroniska medier skall få presstöd, att beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 1 enligt förslag i tabellen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 1 enligt tabell.