mot · GK02Fi38 · 1997-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:65 Ändringar i kreditupplysningslagen Under krisåren ökade antalet konkurserlavinartat. Från 4 000-6 000 företagskonkurser under1980-talet ökade antalet till cirka 21 000 . En delav dessa konkurser berodde på "dominoeffekten", dvs. enleverantör hade stora fordringar på ett annat företag som gicki konkurs vilket i sin tur tvingade leverantören i konkurs.Sannolikt hade en stor del av dessa kunnat undvikas omföretagen använt sig av kreditupplysningar. De företag somdrabbas av dominoeffekten är främst små företag somlevererar på kredit. För dessa företag är det oerhört viktigt attdet finns tillgång till bra kreditinformation så att onödigakreditförluster och konkurser kan undvikas.Kreditupplysningslagens syfte är, enligt regeringens proposition till nykreditupplysningslag, att förhindra otillbörligt intrång i de kreditsökandespersonliga integritet. Vad som borde vara huvudsyftet har helt glömts bort. Vianser att huvudsyftet skulle vara att främja en god och välfungerandekreditupplysning. Detta ändamål kan tillgodoses genom regler som främjarkonkurrensen mellan de företag som tillhandahåller kreditupplysningar inomde ramar som skyddet för den personliga integriteten ställer upp. Samtidigtbör lagen också innehålla regler som ökar tydligheten i den kreditinformationsom lämnas.För att kreditupplysningar ska fungera som ett hjälpmedel vid kreditpröv-ningar krävs att upplysningarna grundar sig på färsk flödesinformation, dvs.information om t.ex. inkassoåtgärder, betalningsförelägganden och domar.Sådan information är viktig men kräver att informationen kontinuerligtuppdateras för att utgöra ett tillförlitligt underlag vid kreditprövningen.Ett belysande exempel kan vara uppgifter om ansökningar om betalnings-förelägganden som ofta förekommer i de kreditupplysningar som lämnas omföretag och näringsidkare. En ansökan om betalningsföreläggande kan för enliten kostnad ges in utan att någon som helst rättslig grund finns. Dettaförhållande utnyttjas ofta i otillbörligt syfte, inte minst av s.k.annonsskojeri-företag som tilltvingar sig betalning med hot om att den påstådda kundenannars kommer att hamna i tidningen med en anmärkning om attansökan om betalningsföreläggande har ingivits. Någon uppgift om vilkeninställning motparten har till ansökan anges som regel inte i upplysningen. Isyfte att göra kreditinformationen tydligare bör därför en bestämmelse införasom att den som lämnar en kreditupplysning innehållande uppgift om att målom betalningsföreläggande har inletts skall ange om motparten har bestriditansökan. På så sätt blir kreditinformationen tydligare.Särskilt bör uppmärksammas de problem som uppkommer i de fall kredit-upplysningen innefattar omdömen och/eller råd. I dessa fall måste informa-tionen vara så tydlig att mottagaren förstår på vilka grunder omdömen och rådlämnas. De ratingsystem som en del av kreditupplysningsföretagen användersig av bygger på statistiska variabler som iakttagits hos ett antal företagvilkahamnat på obestånd . Det företag som skall bedömasjämförs med dessa variabler och åsätts med utgångspunkt från detta materialett kreditbetyg. Vilka variabler som varit styrande eller i vilken omfattningredovisas dock inte. I syfte att öka tydligheten bör i kreditupplysningslageninföras ett krav på att den som lämnar råd och omdömen också ska redovisapå vilken grund detta sker.Marknaden för kreditupplysningar domineras av i huvudsak två aktörer.Upplysningscentralen (UC) och Soliditet. UC har ensamma haft tillgång tillbankernas kreditengagemangsregister vilket inneburit att företaget fått enkonkurrensfördel gentemot andra kreditupplysningsföretag. Det är därförpositivt att regeringen föreslår att sekretessregler inte ska hindra attuppgifterom kreditengagemang, betalningsförsummelser m.m. utväxlas för kreditupp-lysningsändamål inom en krets av kreditupplysningsföretag, värdepappers-bolag och banker. Konkurrensen bör dock underlättas ytterligare för attmarknaden skall bli effektiv. Ett system enligt Schufamodellen bör därförinföras även i . Schufasystemet, som tillämpas i är ettsystem med slutna användarkretsar där inte bara banker och kreditinstitutingår utan även t.ex. handelsföretag. Den som söker kredit får underteckna ens.k. Schufaklausul som innebär att han eller hon är införstådd med attuppgifter om bl.a. kreditengagemang lämnas ut till användarkretsen i enlighetmed Schufas regler. Ett liknande system tillämpas även i . Systemetskulle vidga kretsen av företag som får tillgång till relevant och färskkreditinformation och öka konkurrensen mellan kreditupplys-ningsföretagen.Under den allmänna motionstiden föreslog vi att rätt till s.k.beställaruppgift för näringsidkare och näringsanknutna personer intogs ikreditupplysningslagen. Motionen har ännu inte behandlats av , mendet är med tillfredsställelse vi noterar att regeringens förslag innebär attbeställaruppgift införs. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i kreditupplysningslagen.