mot · GL02A275 · 1997-10-06 00:00:00 — Allmänna samlingslokaler är en omistlig resurs för bevarandet och utvecklandet av demokrati och kulturliv, liksom möjligheten till det fria ordets utövande, utan hänsyn till om man har tillgång till ekonomiska medel för att använda de tryckta eller eterburna medierna. 10 000-tals människor verkar på ideell väg med att sköta, underhålla, förvalta, förbättra och bygga lokaler för detta ändamål. De arbetsinsatser som därvid läggs ner oavlönat torde enbart inom Bygdegårdarna, Folkets hus och Folkets park samt Våra gårdar motsvara mer än 500 000 dagsverken . Ända har riksdag och regeringen ansett att detta arbete, för demokratins fortsatta utveckling, ska stödjas och uppmuntras. Sedermera har också kommunerna fått möjlighet att på motsvarande sätt stödja samlingslokalerna. Detta har haft mycket stor betydelse för möjligheten att hålla god kvalitet på mötesplatsen och också uppmuntrat till fortsatt ideellt arbete. En betydande del av byggarbetskåren står fortfarande utan arbete och byggmaterialindustrin lägger ner tillverkningskapacitet. Regeringen spår fortsatt minskning av arbetstillfällen för byggarbetare. I budgetpropositionen påpekas nödvändigheten av att byggverksamheten åter tar fart. Det samarbete som redovisas mellan staten och känner vi stark sympati med. Det liknar det samarbete som , och , funnits mellan staten och samlingslokalorganisationerna. samlingslokaldelegation har fördelat ur medelsram till ett 50-tal olika föreningar. Ytterligare 320 samlingslokalägande föreningar hade sökt pengar för angelägna projekt. Ca 270 av dessa projekt skulle med kort varsel, , kunna komma igång. Det är projekt i hela landet. Projekten omfattar allt från mindre handikappanpassningsåtgärder, över reparations- och upprustningsåtgärder, större eller mindre tillbyggnader, till nya samlingslokaler på orter där det helt saknas sådana. Den helt övervägande delen av projekten är mycket arbetsintensiv. Produktionsvärdet på dessa 270 projekt ligger på ca och ansökningarna om statligt stöd ligger på ca för samma projekt. Det stora flertalet av de här projekten kan ses som viktiga ur byggnadsvårdssynpunkt. De ingår i bygdens historia på ett mycket påtagligt sätt. Att t.ex. satsa ytterligare till byggande och upprustning av allmänna samlingslokaler skulle få omedelbara och mycket goda effekter på sysselsättningen inom byggbranschen. 1 500 årsarbeten skulle tillskapas. Därtill kommer det in i mervärdesskatt till staten eftersom samlingslokaler inte är momspliktiga. Det betyder en nettoinsats på för 1 500 årsarbeten. Av budgetpropositionen framgår det i bilaga att regeringen ämnar göra särskilda insatser för sysselsättningen inom byggsektorn. Bl.a. avser man att avsätta för att rikta arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t ex i form av anställningstöd till ett projekt tillsammans med för att renovera kyrkor, prästgårdar och församlingshem. På motsvarande sätt ämnar man rikta resurser till byggnadsvårdssatsningar av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Enligt vår uppfattning är det angeläget att det stora behov som finns för ytterligare medel till allmänna samlingslokaler i ökad utsträckning kan tillgodoses. Vi föreslår därför att regeringen på liknande sätt som när det gäller kyrkor, prästgårdar, församlingshem och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse riktar arbetsmarknadspoltiska åtgärder till byggande och upprustning av allmänna samlingslokaler, t.ex. i form av anställningsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att rikta arbetsmarknadspolitiska åtgärder till byggande och upprustning av allmänna samlingslokaler.