ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02T533 · 1997-10-06 00:00:00 — Kustpilen mellan och blev en succé. Antalet resande med järnväg har ökat märkbart. Kommunerna i inre län har numera en snabb kontakt med residensorten. Invånarna i södra län har fått en snabbare kommunikation till och huvudstaden. Kustpilen ger goda möjligheter till arbetspendling för orterna mellan och . Denna lyckliga bild grumlas dock av det faktum att det fortfarande fattas en viktig järnvägssträcka, den felande länken, mellan och . måste resande från ta omvägen över för att komma till . Detta är ingen hållbar lösning för framtiden. Nästa steg måste därför rimligen bli att bygga en ny järnväg mellan och . En järnväg mellan och ger följande vinster: kommun och den sydostligaste delen av landet skulle få järnvägskontakt både söderut med och norrut med /. Regionen får dessutom möjlighet till pendling både för arbete och utbildning. Regionen blir härigenom bättre förberedd för kommande färjeförbindelser från och län till hamnar på andra sidan . Det gäller att förbereda sig på ökad affärs-, gods- och turisttrafik. Regionens förbindelser kan på detta sätt bli ett alternativ till Öresundsbroförbindelserna. För sydöstra är det viktigt med goda väg- och järnvägsförbindelser mellan högskolorna i , och . En ny järnväg förkortar restiden de 8 milen mellan och och skulle minska bilresorna avsevärt. En ny järnväg mellan och skulle alltså bli en rejäl injektion för sydöstra . Med tanke på att bilresandet tenderar att bli allt mer kostsamt är det viktigt att även denna del av landet har god tillgång till kollektiva transportmedel. Lämpligt är att den planerade motorvägen konverteras till 11-metersväg i kombination med nya järnvägen och genomförs som ett gemensamt projekt. Medel till banan kan anslås i planeringsram för de kommande tio åren, vilken snart ska presentera. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av järnvägen mellan och .
mot · GL02T535 · 1997-10-06 00:00:00 — Smalspåret VäxjöVästervik är gammalt. Det löper genom byar, landsbygd och glesbygd i . Det är den sista intakta smalspåriga järnvägen i . Det är ett kulturminne av nationellt intresse. Det borde självklart ingå i en framtidssatsning på kulturarv och kulturturism i hela den berörda regionen. Turist- och chartertrafik på smalspåret skulle betyda arbeten och utveckling av en glesbygd i motvind. En sådan satsning underlättas också i hög grad av att smalspåret på flera punkter sammanträffar med reguljär järnvägs- och annan trafik. Sedan SJ lade ned trafiken har ideella krafter i bl a Smalspårsbolaget försökt att återskapa trafiken på spåret i hela dess vidd. Detta har man också lyckats med när det gäller den norra delen av järnvägen. Genom ett trepartssamarbete mellan EU, i och arbetsförmedlingen har betydande medel fåtts för att underhålla bana och byggnader . Till detta kommer insatser från , och . På den norra delen av banan har man helt enkelt insett betydelsen av samarbete för att åstadkomma denna viktiga satsning. På den södra delen av banan har däremot problem uppstått. kommun har sagt upp arrendeavtalet. Därmed finns inte tillgång till spåret genom , den naturliga utgångspunkten för trafiken på smalspåret. Vad vi förstår har kommun därigenom brutit den överenskommelse som gjordes i samband med köpet av banan genom . En ansökan har som en följd av detta gjorts till regeringen att genom expropriation överföra banbiten genom till Smalspårsbolaget. Att fördela skuldbördan till den uppkomna låsta situationen är emellertid oviktigt. Det viktiga är att hitta en samförståndslösning som kan rädda möjligheten till framtida trafik längs hela smalspåret, från till . kommun, , och Smalspårsbolaget måste helt enkelt sätta sig ned tillsammans och prestigelöst söka en lösning. Regeringen som visat sitt intresse för denna fråga måste nu ta ett initiativ så att dödläget kan brytas och förhandlingar komma i gång. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en satsning på smalspåret VäxjöVästervik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag för berörda statliga myndigheter att ta initiativ till överläggningar med berörda parter i syfte att skapa ett levande trafikerat smalspår från till .
mot · GL02T537 · 1997-10-06 00:00:00 — är största och mest expansiva region och här sker intressanta satsningar för att skapa en robust och ekologiskt uthållig region. Landsting och kommuner genomför tillsammans med SJ och stora investeringar i nya spår och stationer runt . Länstrafikbolagen har tillsammans med SJ bildat Trafik i (TiM) vars uppgift är att skapa en effektiv pendling mellan städerna utmed banorna och huvudstaden. Pendlingen ska ansluta till SJ:s fjärrtågstrafik vid knutpunkterna och erbjuda invånarna i direkta förbindelser till och . Det innebär att restiderna med tåget minskar, antalet avgångar ökar och resenärerna erbjuds ett bekvämt resande i nya och moderna snabbtåg. I knyts på detta sätt tre miljoner människor samman i en gemensam bostads- och arbetsmarknad. Steg för steg tar en ny region form. Det blir en robust region, som kommer att stå stark i konjunkturväxlingarna och kunna ge sina invånare ökade valmöjligheter när det gäller arbete, boende, studier och fritidsaktiviteter. kommer genom denna stora satsning på kollektivtrafik att bli en viktig del i byggandet av det ekologiskt hållbara samhället. Den startade snabbtågstrafiken söder om har redan blivit en succé och många har fått upp ögonen för dynamiken i det nya resmönstret. öppnas trafiken norr om . Sammanlagt handlar det om fem tågsystem , , Östpendeln, Uppsalapendeln och Västra stambanan, som ska integreras med anknytande busstrafik. Det är naturligtvis oerhört viktigt att berörda kommuners och landstings framsynta investeringar i detta moderna trafiksystem nu inte äventyras. I sammanstrålar den långväga järnvägstrafiken med en expansiv lokaltågstrafik. Här finns flaskhalsarna som måste bort. Annars väntar stora trafikstörningar i såväl fjärr- som lokaltrafiken. Statsmakterna har därför ett särskilt ansvar för att öka spårkapaciteten i . Det handlar främst om en utbyggnad med fyra spår fram till och en ny samt ett tredje spår förbi . Dessa investeringar måste genomföras utan dröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändiga järnvägsinvesteringar för att bygga bort flaskhalsarna i .
mot · GL02T538 · 1997-10-06 00:00:00 — Mellan och finns norra sista intakta smalspåriga järnväg. Den är nu hotad till sin existens. På järnvägen har det i olika konstellationer bedrivits trafik i omkring först av privata bolag, som byggde banan, senare av som dock lade ner trafiken 1984. har såväl ideella föreningar som bolag med skiftande framgång bedrivit trafik och försökt rädda järnvägen för eftervärlden. Ett tidigare hot mot järnvägen har undanröjts. som vid ombyggnaden av väg E 22 utanför lade en sträckning över järnvägen har av i län ålagts att bygga en bro över järnvägen. Regeringen har avslagit ett överklagande från en markägare, som velat förhindra vidare trafik på järnvägen. Vid järnvägens andra ända har dock nya hot uppstått, då kommun vägrar tillåta trafik på del av banan som är i kommunens ägo. Den banan mellan och med spårvidden är en unik företeelse. Ett bevarande av järnvägen är av stort kulturellt och historiskt intresse. Den typ av trafik som intressenterna önskar driva kan få stor betydelse för turistnäringen i alla kommunerna längs banan. Jag är besviken över att en av kommunerna längs järnvägen hindrar att banan trafikeras. Ur turistsynpunkt borde just kommun värdera denna järnväg högt. Jag anser, att det är angeläget att ett exempel på den viktiga smalspårsepoken bevaras. Därför bör regeringen pröva om särskilda åtgärder från staten är nödvändiga för att VäxjöVästervik skall bevaras. Det bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör pröva om särskilda åtgärder från staten är nödvändiga för att VäxjöVästervik skall bevaras.
mot · GL02T539 · 1997-10-06 00:00:00 — Elva kommuner, ett kommunalförbund och fem länsstyrelser längs den tänkta Götalandsbanan har sedan ett tiotal år varit engagerade i förberedelse- och planeringsarbete för detta utvecklingsprojekt. Det är nu dags att gå vidare och då behövs ett engagemang från statsmakterna. En framtida Götalandsbana binder samman landets två största städer och kommer att gå genom landets sammantaget befolkningstätaste område, , , , , , , och mellanligande orter. Denna bana kommer att på ett mycket verksamt sätt bidra till att utveckla en sammanhängande stadsregion med moderna och miljövänliga transporter till båtnad för människorna som lever och verkar i denna del av landet, för näringslivet och universiteten och högskolorna. Götalandsbanan kommer dessutom att innebära en nödvändig förstärkning av transportkapaciteten för både person- och godstransporter tvärs . SJ har efter studier konstaterat att Götalandsbanan innebär en etapp av en genomgripande och nödvändig strukturförändring av den mest trafikerade delen av det svenska järnvägssystemet. Götalandsbanan i sig innebär dessutom att kunderna på resemarknaden kan erbjudas ett nytt och attraktivare utbud. Bland annat skapas möjligheter att etablera nya regionaltågsystem. Projekt , alltså de elva kommunerna, kommunalförbundet och de fem länsstyrelserna, har redovisat förslag till ett genomförande etappvis. Genom att bygga den felande länken BoråsJönköping kan trafiken komma i gång på hela sträckan. trafikutskott har tidigare behandlat motioner om Götalandsbanan och då bland annat uttalat: Götalandsbanan utgör enligt det underlag som presenterats ett intressant framtidsprojekt. För att på ett positivt sätt möta den uppslutning som finns från kommunerna, kommunalförbundet och länsstyrelserna bör nu nästa steg tas. I likhet med vad som gjorts med andra projekt av denna storleksordning bör nu en särskild utredningsperson tillsättas för att samordna insatserna mellan , SJ och de berörda regionala och kommunala intressenterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Götalandsbanan.
mot · GL02T540 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen har tidigare föreslagit att en spårviddsväxlingsstation skall byggas i för att klara de skilda spårvidderna som finns i och . Denna anläggning är nödvändig. Men för att få rationella järnvägstransporter mellan , , och behöver en ny bandel byggas mellan och . Den nuvarande sträckningen MorjärvKarungiHaparanda är starkt sliten och har bärighetsproblem. En ny sträckning HaparandaKalix skulle innebära att nuvarande anläggningsmassa skulle reduceras med . Den nya länken skulle innebära lägre framtida reinvesterings- och underhållskostnader. Bandelen skulle dessutom förkorta förbindelsen till med . Åtgärder som i övrigt behöver göras att höja bärigheten samt elektrifiera hela sträckan HaparandaBoden. Åtgärden skulle innebära en kraftig effektivisering av godstrafiken eftersom det möjliggör trafik med längre, tyngre och snabbare godståg. Behovet av en ny bansträckning och övriga åtgärder är stort för att kunna ta hand om trafiken inom . Området är rikt på naturresurser vilket gör att det finns goda förutsättningar för en dynamisk utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bandelen HaparandaBoden.
mot · GL02T541 · 1997-10-06 00:00:00 — invigdes den nya EskilstunaStockholm, och blir förbindelsen klar ända till . Därmed har ett nytt, modernt och miljövänligt järnvägssystem etablerats på båda sidor av . Restiderna har förkortats kraftigt. Tillsammans med en allmän upprustning av vagnparken har detta påtagligt stärkt järnvägens attraktionskraft som transportmedel. Genom tillkomsten av och har knutits samman på ett helt annat sätt . Båda banorna öppnar även nya och förbättrade möjligheter att bo på ett ställe och att arbeta eller studera på ett helt annat ställe. Det är nu hög tid att gå vidare med en ny- och ombyggnad av järnvägen VästeråsEskilstuna för att koppla ihop och och för att på ett ännu bättre sätt knyta samman och med varandra. har pendlingsutbytet mellan och ökat markant. En bidragande orsak till detta är självfallet att (MdH) är gemensam för båda orterna, men även arbetspendlingen har ökat i omfattning. Mycket talar för att pendlingen mellan de båda städerna kommer att fortsätta att växa i omfattning. De båda orterna har även utökat och fördjupat samverkan inom många andra områden . Främst har detta manifesterats i den gemensamma gränsorten , men samverkan har utvecklats och fördjupats även inom många andra områden. Enligt vår mening bör de båda städerna knytas samman ännu bättre med en modern och ändamålsenlig järnväg som medger trafik av samma höga standard som på Svealands- respektive . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny- och ombyggnad av järnvägen mellan och .
mot · GL02T543 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringens ovilja att lägga in Götalandsbanan i investeringsplanen är till stort men för människor och företag i den stora region som berörs. En förändring måste nu till för att inte avsaknaden av en modern järnvägslinje skall hämma utvecklingen i regionen . Götalandsbanan har ansetts vara ett intressant framtida järnvägsprojekt. Det var också bakgrunden till den utredning om banan som fyrklöverregeringen initierade. utredning visade också att Götalandsbanan skapar möjligheter att utveckla järnvägen som persontransportmedel i de folkrika tätortsregionerna i . Tanken är att Götalandsbanan skall binda samman StockholmJönköpingGöteborg. Banan skulle tillgodose ett klart eftersatt behov i en region som saknar en sammanhängande järnväg. Götalandsbanan kommer att betjäna ett mycket befolkningstätt område med goda möjligheter för befolkningstillväxt också . Nya satsningar på järnvägstransporter med deras miljöfördelar hör framtiden till. Både när det gäller person- och godstransporter kommer Götalandsbanan att bli mycket betydelsefull. Under planeringen för Götalandsbanan har intressanta möjligheter öppnats upp. inlämnade t ex NCC till ett anbud på en järnväg BoråsUlricehamnJönköping, sammantaget med dubbelspår. Denna järnväg löser problemet med den felande länken. NCC:s anbud innehåller en prisgaranti som entreprenaderna kan konkurrensutsättas vid genomförandet. Anbudet omfattar bl a banutredning, järnvägsplan, projektering och anläggningar. Anbudet var på . Till detta kommer marklösen, arkeologi, anslutningar till befintlig bana m.m. Sammantaget blir totalkostnaden 3,03,vilket ska jämföras med de som ligger i kalkyler. Götalandsbanans samlade anläggningskostnader GöteborgLerumBoråsUlricehamnJönköpingGripenberg beräknas nu till 7,98,i jämförelse med tidigare 10,7 miljarder. En minskning av kostnaderna har alltså skett . Den nya informationen förbättrade projektets kalkyl på ett närmast dramatiskt sätt. Den samhällsekonomiska lönsamheten är därmed bland de högsta som har presenterats bland framtida järnvägsprojekt i . Dessvärre har inte detta haft någon större inverkan på regeringens infrastrukturplanering, och Götalandsbanan har lagts i malpåse. Vår uppfattning är att Götalandsbanan skall flyttas in i aktuella investeringsplaner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av Götalandsbanan.
mot · GL02T601 · 1997-10-06 00:00:00 — har flera allvarliga incidenter med höghastighetsfärjor inträffat i . Det är inte endast människor och materiel som skadas utan även den miljön. Anledningen är katamaranernas höga farter i skärgården. Höghastighetsfärjorna orsakar längre och snabbare vågor än vanliga båtar. Vågorna kan färdas från färjan. När vågorna kommer in till grundare vatten saktas de upp, våglängden minskar och vågen byggs på höjden. Det finns inget annat utrymme för vågen när stranden är nära. Dessa kraftiga vågor orsakar stranderosion eftersom suget som följer drar med sig sanden ner till havsbotten. Plankton, fiskyngel och fisklarver utsätts för chockbehandling av katamaranernas jetaggregat och dör, enligt en biolog på i . På grunt vatten uppstår stora vågor som orsakar kraftiga strömmar på botten och som river upp bottnarna och orsakar stora skador. Det finns forskning () om vågor och svall, där vågors storlek i förhållande till fart och vattendjup konstaterats. Det finns en arbetsgrupp inom som undersöker hur olika lösningar på problemen med störningar från höghastighetsfärjor kan åtgärdas. Rapporten ska vara klar . har gjort en undersökning av svalleffekter från höghastighetsfärjor på sträckan GöteborgFredrikshavn och konstaterat en förflyttning av strandlinjen på tre öar. Grundproblemet är identifierat. Det är de höga hastigheteterna som orsakar de extremt höga vågorna. I har myndigheterna infört begränsningar gällande vågstorleken. Det är mycket angeläget med en hastighetsbegränsning för höghastighetsfärjorna. De resultat och undersökningar som finns räcker som underlag för att införa en omedelbar begränsning av hastigheterna. Trots detta faktum har rederiet hos i ansökt om tillstånd att köra snabbare inom hamnområdet. För företaget gäller restiden som konkurrensmedel men överordnande borde vara miljöaspekten och säkerheten för människor i området, som berörs av vågsvallet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att hastighetsbegränsningar för höghastighetsfärjor utarbetas av .
mot · GL02T602 · 1997-10-06 00:00:00 — har tidigare beslutat att slopa Gotlandstillägget, ett beslut som regeringen nu återkallar. Gotlandstillägget är egentligen en form av konsumtionsskatt på alla transporter till förmån för subventionering av enskilda företag i . Det har tidigare utvärderats och inga positiva effekter har kunnat påvisas, tvärtom har stödet förhindrat normal konkurrens i Gotlandstrafiken och därmed skapat en högre kostnadsnivå. De företag som inkasserar avgiften har varken kunnat eller velat redovisa sin ekonomiska fördelning, inte heller har man kunnat styrka de extra kostnader som man motiverar stödet med. Gotlandstillägget tillhör den skadligaste formen av industristöd eftersom den skapar en oligopolsituation och hindrar en sund konkurrens. Det är tveksamt om Gotlandstillägget är förenligt med . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa Gotlandstillägget i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02T603 · 1997-10-06 00:00:00 — Den nya hamnen i blev klar en investering om som gör det möjligt för våra stora basindustrier i norra att sjövägen exportera produkter året om. har avsevärt ökat utskeppningen av kulsinter över . och är andra stora industriföretag med ökad export och därmed behov av sjöfartstransporter. Skogsindustrierna har investerat i egna nya fartyg som innebär ökade sjöfartstransporter från övre . hamn är nu största bulkhamn. När det gäller totalt gods är det enbart storstadshamnarna som är större. Ökningen på utskeppad malm och övriga produkter väntas öka ytterligare. Goda transportmöjligheter är en avgörande konkurrensfaktor för dessa industrier. För att klara detta måste sjöfarten upprätthållas året runt. Därför krävs en isbrytarflotta både i och i . Den svenska isbrytarflottan som tidigare i sin helhet varit lokaliserad till har till vissa delar förlagts till och . Kvar i är isbrytarna av Atle-klassen. Motiven att hålla isbrytarflottan samlad föreligger inte längre. Därför bör isbrytarna, som ligger i , lokaliseras till , eftersom det är i detta område isbrytarna har sin huvudsakliga sysselsättning . Förutom dessa skäl borde det för marinen finnas goda skäl för en omstationering till . Med isbrytarnas roll för marinen, både fredsmässigt och inom krigsorganisationen, innebär den numera förändrade hotbilden ytterligare skäl för flyttning. Det innebär att och fått ökad strategisk betydelse. Samordningsfördelar med och borde vara möjliga, vilket leder till lägre kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att flytta de i stationerade statsisbrytarna till .
mot · GL02T604 · 1997-10-06 00:00:00 — Kostnader för anlöp till svensk hamn geografiska läge kräver en väl fungerande sjöfart. Stora delar av den svenska industrin är beroende av effektiva sjötransporter för att nå sina marknader. Anlöp av fartyg till t.ex. är betydligt dyrare ungefär dubbelt så dyrt som till andra länder i . Efter kommer ytterligare en ny avgift att påföras rederier med direktanlöp till svensk hamn. Detta gör att svenska hamnar har svårt och kommer att få det ännu svårare att konkurrera med hamnar i t.ex. och . De få oceangående containerrederier som kontinuerligt anlöper riskerar att försvinna. En växande andel av framför att last från oceangående containerrederier är last som skall vidare till de andra nordiska länderna, de baltiska länderna och last som är kontrollerad av stora svenska företag och handelshus. Risk föreligger att dessa laster framöver undviker svenska hamnar och i stället går direkt till respektive land med ytterligare negativa konsekvenser för svensk industri och sysselsättning. För att undvika detta bör det svenska regelverket när det gäller avgiften i hamnarna vara kostnadsneutralt jämfört med övriga europeiska hamnar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnaden för anlöp till svensk hamn.