mot · GL02T815 · 1997-10-06 00:00:00 — 3 IT och ny välfärd byggd på utbildning 3.1 Det behövs ett nationellt kunskapslyft i IT-frågor 3.2 Grundskola och gymnasium 3.4 Högre utbildning och forskning 3.5 Samverkan mellan skola, datortek och studieförbund 4 IT och den regionala utvecklingen 5 IT och nya jobb genom småföretagande och nyföretagande 5.1 Enklare regler mindre byråkrati 5.3 Arbetsrätt och skattelagstiftning 6 IT och internationalisering 6.3 Betalningssystem och rättsliga åtaganden 6.4 Kryptering och autentisering 6.5 Personlig integritet och skydd av uppgifter 6.6 Konsekvenser av elektronisk handel 7 IT och ett samhälle tillgängligt för alla 7.1 Utjämna skillnader mellan olika socioekonomiska grupper 7.2 Utjämna skillnader mellan könen 7.3 Funktionshindrade och IT 8 IT och samhällsinformation 11 IT och bistånd De personer, organisationer och samhällen som varit framåttänkande och kommit på bra sätt att använda ny teknik har blivit rikligt belönade genom historien I dagens informationssamhälle är IT-användandet ett medel att skapa en ny välfärd i ett framtida samhälle som kännetecknas av att alla garanteras en god utbildning, av småföretagande och nyföretagande som skapar sysselsättning och tillväxt i hela landet, av att samhället blir tillgängligare för alla och av att medborgarna känner större delaktighet. Detta förutsätter att staten har beredskap att hantera informationstekniken på ett sätt som inte hotar eller begränsar positiva utvecklingsmöjligheter. I denna motion lyfter fram ett antal frågor som det är nödvändigt att ta ställning till för att stora investeringar i informationstekniken också skall kunna generera sysselsättning och tillväxt. En grundförutsättning är att informationstekniken på ett helt annat sätt än verkligen inlemmas i hela skol- och utbildningsväsendet. behöver ett nationellt kunskapslyft inom IT-området. Ett av målen för grundskola och gymnasium måste vara att alla skolor tvåtusen är uppkopplade på Internet, att alla elever har tillgång till dator och en egen e-postadress. Det måste generellt bli enklare att starta nya företag och att driva småföretag. Det måste bland annat få löna sig att skaffa utbildning och starta egna företag. Speciella insatser behövs också för att göra informationstekniken tillgänglig i alla regioner och för alla företagare. Speciell uppmärksamhet måste ägnas åt den elektroniska handeln och dess påverkan på flera områden såsom betalningssystem, rättsliga åtaganden och personlig integritet. Men framförallt måste det faktum beaktas att denna form av handel kommer att urholka statskassan på grund av minskade skatteintäkter, främst moms. Informationstekniken kan, om den inte hanteras på rätt sätt, skapa nya klyftor i samhället. Ekonomiska eller sociala skillnader, funktionshinder eller könstillhörighet får inte vara hinder för tillgång till informationstekniken. Speciell uppmärksamhet måste därför riktas mot vissa grupper i samhället. Informationstekniken har skapat nya förutsättningar för varje medborgare att hålla sig orienterad om samhällets omfattande regelverk. Men standarder och system måste utarbetas för att databaser och dokument ska bli till-gängliga på ett för medborgarna överskådligt och enhetligt sätt. Åtgärder är alltså nödvändiga för att de möjligheter som informa-tionstekniken ger ska skapa sysselsättning, tillväxt och ökad delaktighet i samhället. Det är också helt nödvändigt att fokusera på den problematik som kan komma att uppstå , nämligen . skall vara ett föregångsland, ett samhälle som är tillgängligt för alla där medborgarna känner ansvar, delaktighet och trygghet, där företagandet utvecklas och skapar sysselsättning och hållbar tillväxt, där alla garanteras en god utbildning och där hela landet kan leva. Detta skapar välfärd och välstånd. I dagens informationssamhälle är IT-användandet ett avgörande medel för att detta mål skall nås. Därför måste vi kunna utveckla och ta till oss nya tillämpningar av IT inom skola, arbetsliv och fritid. IT skall på ett naturligt sätt integreras i all utbildning både på grundnivå och inom högre utbildning och forskning IT skall ge förutsättningar för nyetablering av företag och vidare-utveckling av befintliga företag både inom landet och internationellt IT skall öka medborgarnas delaktighet och berika men även ge mer fritid Svenska staten kan själv genom att ta till sig ett omfattande användande av IT tjäna som ett gott föredöme. Dessutom skapas då goda förutsättningar för ett öppnare och mer demokratiskt samhälle för medborgarna och man underlättar för företagen i deras kontakter med myndigheterna. Informationsteknikutvecklingen befinner sig nu i ett avgörande skede, där felaktiga eller uteblivna beslut kan utgöra ett hot likaväl som att det begränsar möjligheterna. Saknas den rätta insikten finns också en risk för drastiska beslut som äventyrar grundläggande fri- och rättigheter. Rätt beslut däremot placerar i en tätposition med förutsättningar för att skapa en ny välfärd. I motion 1996/97:T916 belystes en rad olika aspekter på IT-utvecklingen och därmed sammanhängande lämpliga åtgärder för att förverkliga dessa intentioner. Motionen har ännu ej varit föremål för behandling i , men vissa av förslagen har redan börjat att realiseras. Några av de frågeställningar vi lyfte fram som bör ha beredskap för var: tillgängligheten till offentliga handlingar och möjligheterna till skapande av ett enhetligt elektroniskt rätts- och samhällsinformationssystem ett EU-center för informationsteknik internationella överenskommelser för att motverka spridande av våld, pornografi och rasism Några av dessa för framtid så viktiga frågor utvecklas nu vidare i denna motion. 1 IT och ny välfärd byggd på utbildning 1.1 Det behövs ett nationellt kunskapslyft i IT-frågor är ett av världens mest utvecklade länder inom informationsteknologi, IT. Men i motsats till de flesta andra länder på samma nivå har ur sina IT-investeringar inte lyckats generera ett nettotillskott av jobb. Detta framgår av en färsk rapport från . Forskning visar på att det i andra länder finns ett positivt samband mellan investeringar i informationsteknik och sysselsättning/tillväxt. En rad studier visar dock att investeringarna kräver vissa kompletteringar för att detta samband skall uppnås. Den komplettering som enligt rapporten tydligast saknas i är inlemmandet av informationstekniken i skol- och utbildningsväsendet. Vi saknar också belöningsstrukturer för människor som väljer att utbilda sig eller starta egna företag. Ett nationellt kunskapslyft inom IT-området är en nödvändighet. En tudelning av arbetsmarknaden därför att många saknar kunskaper om IT-användningen måste undvikas. Den snabba utvecklingen gör också att behovet av livslångt lärande ytterligare förstärks. Det är därför nödvändigt med en nationell kraftsamling i IT-utbildning likt den som gjordes i det engelska språket. Detta har bland annat inletts med miljardsatsning på utveckling av användningen av IT där merparten ska gälla barn och ungdomar. Den satsning på 27 kommunbaserade skolprojekt som inleddes måste kontinuerligt utvärderas och lärdomar från detta tillämpas i den vidare utvecklingen. I detta arbete måste också många andra arenor användas: universitet och högskolor, lärar-högskolor, studieförbund och kommunernas datortek. Regeringen satsar 1, 3 miljarder för att utbilda tiotusen personer i IT vilket medverkat till. Detta är ytterligare ett bra steg mot det nödvändiga . 1.2 Grundskola och gymnasium Informationstekniken börjar bli en självklarhet i vardagen. kan denna teknik komma att betyda lika mycket för användaren som boktryckarkonst har gjort de senaste århundradena. För elever och lärare handlar det dock inte enbart om att lära sig hur man använder tekniken utan också att utveckla en kritisk attityd till all den information som distribueras. Undervisningen måste mer inrikta sig på innehållet i tillämpningen än på tekniken. IT-utbildning bör bli en obligatorisk del i undervisningen på grund- och gymnasieskola. Detta ställer nya krav på skolor, undervisning och lärare. Målet bör vara att samtliga skolor vara uppkopplade på Internet, varje elev ska ha tillgång till dator och en egen e-postadress. Detta bör ges regeringen tillkänna. För att nå målsättningen med ett nationellt kunskapslyft i IT-frågor är det nödvändigt att få en IT-anpassad lärarutbildning. Pedagogiken måste utvecklas och en IT-fortbildning måste utarbetas. bör ge regeringen i uppdrag att låta genomföra en utvärdering av fortbildningsverksamheten inom IT-området. Målsättningen med denna utvärdering skall vara att bilda underlag för ett nationellt fortbildningsprogram inom IT-området. Detta bör ges regeringen tillkänna. 1.4 Högre utbildning och forskning Internet är etablerat inom den högre utbildningen även om användandet mycket väl kan utvecklas ytterligare. Informationstekniken har skapat större möjligheter till distansutbildning. anser att det är av största vikt att kurser på distans uppfyller samma kriterier och håller samma kvalitet som den ordinarie utbildningen. Det är också vår åsikt att möjligheterna till distansexamination behöver utvecklas ytterligare. Detta bör ges regeringen till känna. Högskolornas tredje funktion, förutom utbildning och forskning, dvs som motor i en regions utveckling, behöver utvecklas ytterligare. Genom samverkan mellan det lokala näringslivet, tillskapande av kreativa miljöer och en positiv inställning till en varvad högre utbildning och arbete kan högskolorna bli regionens viktiga motor för tillskapande av nya arbetstillfällen. Genom att skapa denna kreativa täthet kan många regioner undvika att hamna på efterkälken i utvecklingen. Ett steg i rätt riktning för att sprida kunskap om aktuell forskning är den databas som har initierats för att sprida alla forskningsresultat. Vi vill understryka vikten av att samarbetet mellan näringsliv och högskola/universitet beaktas i de utbildningspolitiska målen för högskolor och universitet. 1.5 Samverkan mellan skola, datortek och studieförbund En bred utbildningsatsning kräver engagemang från olika organisationer. Ideella krafter måste stimuleras. För att åstadkomma ett nationellt kunskapslyft bör därför en del av folkbildningspengarna till studieförbunden öronmärkas till informationstekniksatsningen. Även pensionärs-, invandrar- och handikapporganisationer måste ges möjligheter att delta. Regeringen bör återkomma till med förslag till hur denna utbildningsatsning kan genomföras och hur den skulle kunna finansieras. Detta bör ges regeringen till känna. Datorteken spelar en stor roll för att ge en grundläggande utbildning i informationsteknik. Såväl datorteken som skolorna bör även kunna användas av det lokala näringslivet. Samverkansformer mellan skola, datortek och studieförbund bör utvecklas vilket förutom vinsten i utbildningshänseende också bidrar till ett bättre resursutnyttjande. 2 IT och den regionala utvecklingen IT skapar förvisso förutsättningar som inte funnits. Förvänt-ningarna på ett omfattande distansarbete och nya teknikföretag har varit stora inte minst med tanke på att intar en tätposition på IT-området. En del företag har också förlagt verksamheter långt ifrån sina egentliga operativa områden. Undersökningar visar bland annat att, förutom att nya jobb skapats, effektiviseringen avsevärt har förbättrats av utlokaliseringen. Utvecklingen av distansarbete och etableringen av nya teknikföretag har av flera orsaker inte motsvarat förväntningarna. I en Teldokrapport (nummer 115) redovisas en undersökning av Internetanvändningen i . Den visar bl.a. skillnaderna i utnyttjandet av Internet mellan olika användargrupper. Det är nästan så stor Internetanvändning i storstadsområden som på landsbygden. Detta förklaras med skillnader i näringsstruktur. I stora tätorter, ofta där universitet eller högskola finns, finns också IT- och kunskapsföretag som använder sig av informationstekniken. På landsbygden är däremot teknikutbildning och teknikföretag mer sällsynta. Det finns fortfarande hinder som måste undanröjas för att nå den önsk-värda utvecklingen i alla regioner. En första förutsättning för distansarbete och för etablering av företag med behov av IT är att det finns tillgång till goda kommunikationer. En av de viktigaste politiska utmaningarna inom IT-området är enligt att tillse att det finns en väl fungerande infrastruktur i hela landet. har därför vid ett flertal tillfällen bland annat krävt enhetlig taxa för ISDN-anslutning, eller motsvarande, ett breddat basutbud och skärpt roll för PTS, . Dessa krav utvecklas närmare i regionalpolitiska motion. anser vidare att försök bör göras att stimulera IT-användningen på landsbygden genom att inrätta ett antal distansarbetscentraler. Distansarbetscentraler skulle vara centrum där människor med distansarbete fick möjlighet att koppla upp sig till olika databaser, arbeta och träffas. Det blir därigenom lättare att skapa en mer kreativ arbetsmiljö med en täthet som kan leda till nya idéer och startande av nya företag. Att låta företag få tillgång till skolornas datautrustning på kvällstid skulle säkert också ha stor betydelse för landsbygdens näringsliv. Detta bör ges regeringen tillkänna. 3 IT och nya jobb genom småföretagande och nyföretagande 3.1 Enklare regler mindre byråkrati Dagens komplicerade administration i EU-medlemsstaterna innebär ett hinder för nyetablering och drift av företag. Speciellt de små företagen drabbas hårt av höga kostnader till följd av all byråkrati för att kunna följa och anpassa sig till nya lagar och administrativa regler. Ett stort problem vid nyetablering och drift av småföretag är krav på uppgifter från olika myndigheter. Inte minst gäller detta vid utlandsetablering. Många olika myndigheter kräver att få information ofta av samma slag. Alla använder olika formulär. Företagarens tidskrävande arbete med att förse alla myndigheterna med denna information skulle kunna förenklas mycket genom att ett enda formulär gällde för alla myndigheter både vid registrering av nya företag och vid löpande drift av företaget. Detta bör ges regeringen tillkänna. Formuläret skulle vara utformat så att det kunde användas både nationellt och internationellt. Det skulle givetvis finnas i en elektronisk version, så att det på ett smidigt sätt gick att hämta det på nätet. Det borde i varje land finnas en kontaktlänk mellan företagen och myndigheterna både nationellt och internationellt. Detta kan, för företagaren, jämföras med det som föreslog i förra årets motion 1996/97:T916 för privatpersoner nämligen rollen som personlig husbyråkrat. Den personlige husbyråkraten skulle ju vara den kontaktperson på t ex ett medborgarkontor som den enskilde individen alltid skulle kunna vända sig till i alla lägen, när det gällde frågor som rörde den offentliga sektorn. Kontaktpersonen skulle sedan föra ärendet vidare till rätt instans, handläggare etc, för att avslutningsvis vara den person som rapporterade tillbaka till medborgaren. Medborgaren får alltså sin egen personlige husbyråkrat. Företagaren har i högsta grad behov av liknande enkla kontaktytor gentemot myndigheterna. Såväl privata finansiärer som banker och riskkapitalbolag visar ofta tveksamhet inför satsningar i nya företag inom IT-sektorn. Ett skäl till detta är bristen på förmåga att bedöma innovationer och risker. Ett annat är svårigheten att värdera företagens tillgångar i form av dess medarbetares kunskaper. Tillgången till riskvilligt kapital har en avgörande betydelse för utvecklingen av IT-användandet. Därför måste det göras attraktivare att satsa på IT-företag genom förmånligare skatteregler. 3.3 Arbetsrätt och skattelagstiftning redovisade i kommittémotionen 1996/97:T916 ett antal frågeställningar rörande arbetsrätts- och skattelagstiftningen som måste belysas och förändras i och med användningen av informationsteknik. Dessa frågeställningar innefattade turordning vid uppsägningar, arbetsskador, avdrag och beskattning vid hemarbete. Vi vill i detta sammanhang endast åter inskärpa betydelsen av att distansarbete särskilt beaktas vid en översyn av såväl arbetsrätts- som skattelagstiftningen. En fråga som förtjänar särskild uppmärksamhet är distansarbetare i andra länder. I och med telependling och att virtuella företag inrättas, kan medarbetare mycket väl bo i andra länder och arbeta på distans. Det är värt att belysa vad detta innebär för dem arbetsrättsligt, skattemässigt och inflytandemässigt. Likaså innebär utvecklingen mot virtuella företag att alltfler människor kommer att arbeta som entreprenörer för sådana företag. Denna typ av samarbete regleras via kontrakt och omfattas inte av den normala arbetsrättsliga lagstiftningen. Därför är det angeläget att diskutera villkor för dessa entreprenörers trygghet vid uppsägning av kontraktet samt deras rättigheter gentemot uppdragsgivaren. Frågorna kommer med all säkerhet att aktualiseras då allt fler virtuella företag bildas och ombildas i takt med förändringar i efterfrågan. Detta bör ges regeringen tillkänna. Liksom i många andra länder har konstaterat att den offentliga sektorn genom upphandling kan stimulera en viss utveckling. Det projekt som Toppledarforum genomför med elektronisk upphandling är ett angeläget steg för att stimulera den elektroniska handeln. Många kommuner har kommit igång med projekt. Emellertid verkar målet att av all offentlig upphandling ska ske elektroniskt vara avlägset om inte många fler kommuner kommer igång mycket snart. Det kan finnas anledning att studera hur initiativet mottagits och genomförts i kommuner, landsting och statliga myndigheter för att stimulera andra till efterföljd. Det upphandlingssätt som gäller kan dock skapa ett problem för nystartade företag inom IT-branschen. Det finns nio ramavtal inom IT-området som slutits av Statskontoret. Ett ramavtal är resultatet av en genomförd upphandling. En statlig myndighet kan avropa produkter direkt från ramavtalet, utan att göra en upphandling. Ramavtalen har bra produkter till goda priser och övriga avtalsvillkor, står att läsa på Statskontorets webbsidor. Problemet finns för de nya företag som etablerats efter det att ramavtalet slöts. De företagen riskerar lätt att hamna utanför den skara av företag som upphandlaren väljer mellan, eftersom upphandlaren utnyttjar just det ramavtalen är till för, nämligen att enkelt kunna göra avrop med hjälp av ramavtalet utan att ett helt upphandlingsförfarande måste genomföras. Beträffande ramavtal är det också nödvändigt att framhålla förutom möjligheterna att utnyttja det smidiga upphandlingsförfarande som det onekligen möjliggör att det inte är förbjudet för myndigheten eller kommunen att göra en reguljär upphandling och därmed ge fler företag möjlighet att vara med och lämna in anbud. Många småföretagare har i olika sammanhang framhållit att kommuner ibland tycks tro att de enbart kan göra upphandling med hjälp av ramavtal, där sådana finns ingångna.Ytterligare information med anledning av dessa frågor är därför nödvändigt. Detta bör ges regeringen tillkänna. 4 IT och internationalisering Informationstekniken innebär ett ökat omvandlingstryck på näringslivet i , såväl i som globalt. Teoretiskt kan IT skapa en marknad med fullständigt fri konkurrens, något som innebär både möjligheter och hot. För konsumenterna innebär IT att man, efter att ha skaffat sig tillgång till Internet, med en minimal kostnad kan jämföra olika produkter och priser och göra beställningar nästan utan hänsyn till var leverantören är belägen. Detta kan också innebära ett hot mot det lokala näringslivet vilket i förlängningen kan komma att påverka närservicen. Det är av största vikt för spridningen och den ökade användningen av informationstekniken att standarder arbetas fram, så att information kan utbytas mellan såväl länder som världsdelar. Arbetet med att ta fram sådana standarder fortgår . Inte bara , utan hela världen, bör enas kring gemensamma standarder. Detta görs förmodligen bäst genom att branschorgan får utarbeta standarder. Politikens uppgift bör vara att tillse att infrastruktur och tekniska lösningar inte monopoliseras, utan görs till-gängliga för aktörer i alla länder. Först om det arbete som redan pågår inte skulle vara framgångsrikt bör politiska initiativ tas. Politikens uppgift är också att se till att förutsättningarna för utveckling finns genom att se över befintliga lagar och göra dessa teknikoberoende, att främja likvärdig konkurrens och att anpassa lagstiftningen till de nya företagsstrukturer som kan uppkomma genom ny användning av teknik t ex virtuella företag. Ett virtuellt företag byggs upp för att möta kundernas skiftande önskemål och för att ge möjlighet till att snabbt möta förändringar i dessa önskemål. Kännetecknande är att virtuella företag har en liten kärna av medarbetare, som beställer varor eller tjänster från olika partners och koordinerar dessa i ett nätverk. finns , både i form av s.k. informationsmäklare och för försäljning av varor. Som exempel på det förra kan nämnas de informationsmäklare som hjälper företag och kommuner att söka pengar från EU. Ett exempel på det senare är t.ex. klädföretaget , som består av ett kärnföretag, klädbutiker, produktionsföretag m.m. Verksamheten innebär att de flesta av de tidigare traditionellt anställda kommer att arbeta utanför kärnföretaget, som frilansare, underleverantörer, försäljare m.m. Detta får bl.a. konsekvenser ur arbetsrättslig synvinkel, vilket behandlats i vår motion 1996/97:T916. För konsumenten är det viktigt att kunna ha tilltro till virtuella företag, inte minst till de företag som sätts samman av ett nätverk av andra företag för ett speciellt projekt. Bl.a. måste frågor om avtal lösas såsom vem som egentligen är juridiskt ansvarig för ingångna avtal, vem som har ansvar för redovisning m.m. Detta bör ges regeringen tillkänna. 4.3 Betalningssystem och rättsliga åtaganden Att betala med kontokort över Internet förutsätter att konsumenterna känner förtroende för den som tar emot numret och att överföringen inte kan avlyssnas. Det senare problemet kan avhjälpas med kryptering av informationen. Däremot är det svårt för en konsument att avgöra om ett företag på Internet är pålitligt. Även integriteten kan sättas på spel, då det är lätt att spåra kontokortstransaktioner. Olika typer av kontanter för Internet har vuxit fram för att undvika dessa problem, exempelvis digicash, cybercash och intercoin. Principen är att data som motsvarar pengar insatta hos en bank lagras hos konsumenten. Denne kan sedan, via Internetbanken, skicka pengar till olika mottagare under anonymitet och med förvissning om att betalningen inte går att förändra eller avläsa för utomstående. De elektroniska kontanterna, motsvarighet till kontantkort, har förmodligen kommit för att stanna. Det finns ett behov av standardisering även inom detta område. Fortsätter utvecklingen med alltfler oberoende leverantörer av system kommer det att vara svårt för såväl säljare som konsumenter att använda dem. Vid den konferens som EU:s ministrar höll uppmärksammades bl.a. behovet av autentisering och digitala signaturer. I huvudsak måste framtagningen av en standard ske i internationella standardiseringsorgan och i samverkan mellan branschföretag. Såsom ministrarna uppmärksammade kan emellertid användningen uppmuntras genom att lagar anpassas så att digitala signaturer accepteras på samma sätt som fysiska signaturer görs . Det är viktigt att detta implementeras i svensk lagstiftning . Detta bör ges regeringen tillkänna. 4.4 Kryptering och autentisering Avgörande för att informationstekniken ska främja snabb kommunikation och komma till ökad användning är att användarna har tilltro till den, att användare vågar skicka även känslig information, såsom kontonummer eller hemliga upplysningar, och att man kan lita på att avsändaren är den hon/han utger sig för att vara. finns åtskilliga system både för att autentisera information, d.v.s. bekräfta avsändarens identitet, och för att kryptera den, d.v.s. göra innehållet oläsligt för utomstående.