mot · GL02Ub256 · 1997-10-06 00:00:00 — Timutfallet för de praktiska och estetiska ämnena är ett annat angeläget område som behöver följas upp. Det finns en risk att skolan blir alltför teoretisk för många elever, vilket hämmar deras inlärning. har regeringen föreslagit att idrott och hälsa samt slöjd skall få ett större utrymme i timplanen. Det är visserligen positivt, men vi anser att det varit bättre med en översyn av utfallet för samtliga praktisk-estetiska ämnen . Hemkunskapen har till exempel kommit att ytterligare försvagas i förhållande till de övriga praktiska ämnena i . Det beklagar vi. Ett tredje område som behöver uppmärksammas vid uppföljning och utvärdering är hur formerna för elevinflytande och jämställdhetsarbete utvecklas. Även arbetet mot mobbning och uttryck för främlingsfientlighet bör följas upp och utvärderas . Trots alla åtgärder som satts in tycks problemen inte ha minskat i omfattning. Enligt en undersökning som genomförts av saknar av de undersökta skolorna någon form av handlingsplan eller program mot mobbning. Även de övriga resultaten i undersökningen tyder på stora brister. Utvecklingen när det gäller ANT-undervisningen har också visat på försämringar. Det är särskilt olyckligt med tanke på att både alkoholkonsumtionen, rökningen och narkotikamissbruket ökar bland ungdomarna. Kanske har det till och med ett samband. som når alla ungdomar har ett särskilt ansvar för att informera om drogers skadeverkningar och visa på positiva alternativ. Åtgärder på detta område är därför särskilt angelägna. 14 Flexibel skolstart och skolgång Det är ett känt faktum att barn mognar i olika takt. Somliga är skolmogna vid fem eller ålder, andra först då de fyllt sju eller kanske . Det leder till slutsatsen att övergången mellan förskola och skola bör ske vid olika åldrar för olika barn. Skolstarten bör därför vara individuellt flexibel och ske successivt. Det är viktigt att övergången görs mjuk och att föräldrar, förskollärare och lärare samarbetar så att övergången anpassas till varje barns behov och individuella förutsättningar. Vi avvisar obligatorisk skolstart för sexåringar. Det gör att vi ser positivt på att regeringen understryker att de förskoleklasser som kommer att införas för sexåringar blir obligatoriska för kommunerna men frivilliga för eleverna. Möjligheten att, om det finns särskilda skäl, skjuta fram skolstarten till det år barnet fyller åtta är också positiv därför att den ger ytterligare en möjlighet att anpassa sig efter det enskilda barnets behov. Vi anser att skolplikten även i fortsättningen ska vara nioårig. I praktiken är den redan tolvårig eftersom av eleverna fortsätter till gymnasiet. Det ska dock finnas möjlighet att förlänga skolgången på grundskolenivå med för elever som önskar det och som bedöms ha behov av det för att uppnå de uppsatta målen. En sådan förlängning av skolgången bör sättas in så snart det blir tydligt att eleven behöver det. 15 Barn med särskilda behov Barn med särskilda behov utgör egentligen inte en särskild avskiljbar grupp. Alla barn har i någon mån och under vissa tider särskilda behov. Vissa behov är dock mer urskiljbara och det är viktigt att de uppmärksammas särskilt om alla elever ska få del av den allmänna kompetenshöjning som skolan förväntas ge bl.a. genom de nya läroplanerna. Därför måste all skolans personal, men främst lärarna, vinnlägga sig om att förhindra den kunskapssegregering som beror på att alltför många elever brister i sin läsförmåga och språkliga utveckling. Den bristen leder ofta till utslagning och till att många senare i livet, med betydligt större kostnader och besvär, måste komplettera sin grundutbildning. Enligt undersökningar är de elever som är de svagaste läsarna i den svenska skolan betydligt sämre än de svagaste läsarna i många länder med sämre genomsnittlig läsförmåga. Det tyder på att inte tillräckliga insatser i form av specialundervisning och stödundervisning sätts in för dem som bäst behöver det. Det gäller bland annat elever som är dyslektiker. En kommitté arbetar nu för att uppmärksamma dyslektikers särskilda behov. Det är viktigt att glappet mellan de åtgärder som kommer att föreslås och de resurser som avsätts i kommunerna för att genomföra åtgärderna inte blir för stort. Erfarenheten visar nämligen att det är svårt att få förståelse från skolledning och kommun för de särskilda insatser som är nödvändiga för att ett bra resultat ska kunna uppnås. Även barn med funktionshinder och mindre synliga handikapp måste få den hjälp och den uppmärksamhet som deras speciella handikapp kräver. Föräldrarnas kunskaper om det egna barnets behov måste tas till vara. Deras påverkansmöjligheter när det gäller barnens integrering eller eventuella placering i särskola eller särskoleklass måste garanteras. Under föregående mandatperiod medverkade till att ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem infördes. Ett sådant betygssystem bidrar enligt forskning och lärarerfarenhet bättre än ett relativt system till att motivera eleverna och ge även svaga elever ett gott självförtroende. Vi anser att det är viktigt med betyg som komplement till utvecklingssamtalen. I ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem är betyget ett kvitto på en dokumenterad färdighet. Stegen i betygsskalan får inte vara för glesa om betygssystemet ska medverka till att motivera eleven att försöka uppnå nästa steg. Om instrumentet är alltför trubbigt mäter det inte heller det som det är tänkt att mäta. Informationen som betygen ska ge blir därigenom bristfällig. Det var en av anledningarna till att vi avfärdade den treskaliga betygsskala som antog efter en proposition från regeringen. Betygskriterierna måste dessutom vara tydliga och väl avvägda så att lärare och elever har samma uppfattning om vad som krävs för respektive betygsnivå. Här återstår ännu mycket att göra. Som i flera andra fall infördes även betygsreformen utan att den var förankrad bland lärarna eller tillräckligt förberedd från myndigheternas sida. När den tillträdande regeringen dessutom förändrade systemet innan det ens trätt i kraft överallt blev kaoset ett faktum på många håll. Hanteringen av denna fråga är ett praktexempel på en verklighetsfrämmande syn på skolan som lett till negativa konsekvenser för elever och lärare. Vi anser att målrelaterade betyg bör ges i en sexgradig skala. Det bör ske senast fr o m årskurs sju för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemet före slutbetyget i årskurs 9. Dessutom bör skriftlig information om elevens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna i läroplanen ges fr o m årskurs 5. Det är viktigt för att de elever som behöver särskilt stöd för att uppnå målen ska kunna få det på ett tidigt stadium. De elever som inte når upp till fastställd kravnivå i ett ämne när de slutar ska enligt beslut få ett streck i stället för betyg. De har också rätt att få ett skriftligt omdöme om de begär det. Vi menar att den avlämnande skolan ska ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdöme oavsett om eleven begär det eller inte. Det är viktigt att den dokumentationen finns tillgänglig om den skulle efterfrågas av eleven . Elevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet. Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdar och elevassistenter fyller viktiga behov inom sina respektive områden. Många av dessa tjänster har dragits in på grund av kommunernas dåliga ekonomi. Det är svårt att överblicka vilka konsekvenser det kommer att få. Barn och ungdomar har ett stort behov av vuxenkontakt, ett behov som varken tillfredsställs av föräldrar eller lärare. Den elevvårdande personalen får ofta ta emot det uppdämda behov av gemenskap med de vuxna som bristen på annan vuxenkontakt skapat. Med den professionalitet de besitter har de också kompetens att ge elever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd de behöver. Inte minst med tanke på att psykiska och psykosociala störningar har ökat kraftigt bland barn och ungdomar är det nödvändigt att elevvården inte utarmas utan får erforderliga resurser. Den bör ingå i det underlag för resurstilldelning som vi kristdemokrater vill se. Tilläggsresursen för elever med behov av särskilt stöd kan då bland annat användas för anställning av elevvårdande personal. Fristående skolor är ett viktigt komplement till den offentliga skolan. De internationella konventioner som refererats tidigare ligger också till grund för den rätt att fritt välja skola som utvecklades under den föregående regeringsperioden. Det är viktigt att slå vakt om denna rättighet. Regler för godkännande och bidrag får inte utformas så att de i praktiken stryper möjligheten att starta och driva en fristående skola. Tyvärr har de regelförändringar som den nuvarande regeringen infört redan visat sig få negativa effekter för de fristående skolorna. Vi utvecklar vår syn på fristående skolor i en särskild motion. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurstilldelningssystemet i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans värdegrund samt om riktlinjer för hur måldokumenten angående etisk fostran, som finns angivna i läroplanen, skall få praktisk tillämpning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sanering och ombyggnad av skolbyggnader och skolgårdar,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att använda ROT-bidrag till allergisanering av lokaler där barn och ungdomar vistas ,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamheten med styrelser med föräldramajoritet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dokumentation av utvecklingssamtalen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder i skolan för att öka jämställdheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och fortbildning av lärare i informationsteknik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mentorer för nyutexaminerade lärare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om och kommunernas tillsynsfunktion samt om behovet av uppföljning och utvärdering av tidsutrymmet dels för ämnen som är förlagda i block, dels för estetiska och praktiska ämnen, och av hur formerna för elevinflytande och jämställdhetsarbete utvecklas samt vilka resultat arbetet mot mobbning och uttryck för främlingsfientlighet har givit, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ANT-undervisningen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemkunskapens ställning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att hjälpa elever med dyslexi, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexibel skolstart och fortsatt nioårig skolplikt med möjlighet till förlängning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betygssystemets utformning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elevvårdande personal. 1 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till BoU.