mot · GK02Fi92 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:118 Utvecklingen inom den kommunala sektorn InledningFöre valet sa Socialdemokraterna att uppsägningarna ioffentliga sektorn skulle stoppas om de kom till makten.Verksamhet skulle prioriteras före transfereringar. Sedandess har fler än någonsin fått sluta i kommuner ochlandsting.I kombination med att en rad initiativ till förnyelse har stoppats harresultatet blivit allvarliga kvalitetsproblem i vården, omsorgen och skolan.Förslag från vår sida att tillföra extra resurser - dels statliga skattemedelföratt hjälpa upp de värsta bristerna i äldrevården, dels försäkringspengar för attkorta operationsköer - har i olika omgångar avvisats. Vi ser därför mycketallvarligt på läget i kommuner och landsting.I skrivelsen redogörs framförallt för uppgifter , jämförda med t ex1993. har som vi vet mycket ändrats. 1995 hade de borgerligavalfrihets- och effektivitetsreformerna oftast nått långt fram i förhållandetillsituationen 1993, men vrids situationen i många falltillbaka med hjälp av regeringens och kommunernas återställare och en oftaogin och njugg inställning till människor som vill finna andra lösningar påvardagens viktiga frågor än de traditionella. Vi saknar därför uppgifter från1996 och trender och utveckling . Det hade varit av stor betydelseför att kunna göra en realistisk bedömning av vartåt vi är på väg.UtjämningssystemetFolkpartiet har inför införandet av det nyautjämningssystemet krävt att inkomstutjämningen ska sättastill 90 i stället för av medelskattekraften. Detta föratt minimera antalet kommuner som råkar i enPomperipossa-situation, och för att det ska finnas ettkommunalpolitiskt incitament att öka kommunens egenskattekraft. Vi har också krävt att ytterligare medel skafördelas i enlighet med de grundläggande kriterierna somföreslogs av den utredning som lade fram grundförslaget.Sedan dess har segregationen tilltagit och det socialautgiftstrycket på vissa kommuner ökat. Detta förstärkerbehovet av att de ursprungligen framlagda sociala kriteriernafår ökad tyngd.Den kommitté som arbetar med en översyn och uppföljning avutjämningssystemet bör få tilläggsdirektiv att lägga förslag i enlighet meddetta.Kommunala bolagFolkpartiet har i en rad andra motioner framfört skepsis motde kommunala bolagen. Vi anser att en samladkoncernredovisning ska vara obligatorisk för varje kommun,i avvaktan på att de kommunala bolagen successivtavvecklas. I skrivelsen framgår att borgensåtagandengentemot kommunala bolag omfattande 2,8 miljarder kronorfått infrias. Däremot framgår ej hur många kommunala bolagsom gått med förlust, hur stora underskottsbidrag somlämnats och hur stora förlusterna varit. Det är en redovisningsom bör göras, för att en samlad bild av den kommunalabolagsverksamheten ska kunna ges.Sverige har blivit ettkösamhälleSom hämtad ur ljuder folkets klagosång:Köer som kortats av växer med och är den att Socialdemokraternas valseger 1994 och den förödandevänstersvängen med och bröt den positiva utvecklingenmed kortare och kortare, i princip avskaffade vårdköer.Återställarpolitiken återställde även köerna!Kön är planekonomins . För att få köpa en , världens sämstabil, delvis tillverkad i playwood, måste östtyskarna köa i tolv år.Socialismens galenskap tänker vi. Men vad ska i Mjölbytänka? Han har stått i kö för plats på . berättar han att han visserligen klarar sig hemma,men bara genom att stödja sig mot väggarna när han ska förflyttasig i lägenheten. Han ramlar ofta. Det kan gå utan att han kommerutanför dörren. Han har överklagat till Länsrätten och fått rätt men det hjälperinte. har betalt skatt i hela sitt liv. Men när han självbehöver något betalt av skatten är beskedet: Var god dröj! (på kommunala i . )I socialdemokratins står 13.000 människor sedanmer än tillbaka i kö till viktiga operationer ochbehandlingar. Hur många som köar för att komma fram tillkön är det ingen som vet. Ett okänt antal köar till plats påservicehus eller annat äldreboende, anpassat efter derasbehov.Ett minimikrav är att regeringen kartlägger hur den totala kösituationen serut för äldre människor, både beträffande operationsköer, köer till andravårdinsatser och köer till värdigt äldreboende, samt kvarvarande behov avutbyggnad till eget rum. Detta bör ges regeringen tillkänna.BarnomsorgenI skrivelsen anförs att några studier på nationell nivåbeträffande kvalitetsutvecklingen inte finns.Med tanke på de omfattande omstruktureringar,effektiviseringar och besparingar som gjorts vore detangeläget. har angett att verksamheten i delarav storstäderna och vissa förortskommuner inte kan ansesvara i överensstämmelse med de nationella målen. delbetänkande "Att växa bland betongoch kojor" finns en mer detaljerad genomgång av just de merutsatta stadsdelarna i storstäder och förortskommuner. Detvore angeläget med en bredare analys av kvaliteten iförhållande till insatta medel och de behov som finns, och attdenna analys sätts i relation till beräkningsmetoderna i detkommunala kostnadsutjämningssystemet. Detta bör gesregeringen tillkänna.Fortfarande kan ett antal kommuner inte erbjuda alla barn till föräldrar somförvärvsarbetar eller studerar en plats i barnomsorg inom rimlig tid. Det voreangeläget i statistiken att inte bara i kunna se antalet kommuner, utan ocksåantalet barn det gäller. För den som köar för en plats är det viktiga inte attdeflesta kommuner kan tillgodose behovet utan att man kan få sitt eget behovtillgodosett.Barnomsorg får ej ses enbart som barnparkering medan föräldrarna arbetareller studerar. Den pedagogiska förskoleverksamheten är av stor betydelse förbarnen själva. Särskilt viktigt är det att barn med svenska språket svagtrepresenterat i sin vardag verkligen erbjuds pedagogisk förskola. För att gealla, inte bara några, barn en god start anser att alla barn skaerbjudas en pedagogisk förskoleverksamhet . I skrivelsenframgår att ett stort antal kommuner inte ger barn till arbetslösa ochföräldralediga denna möjlighet. För att kunna få en bild av hur långt frånmålet om allmän förskola vi befinner oss anser vi attuppgifter om antalet barn som står utanför den pedagogiska förskolan bör tasfram.SkolanRätten att välja skola inom det kommunala skolväsendet ärav mycket stor betydelse, vid sidan av möjligheten att väljafriskolor, för att alla elever ska anses ha rätt att välja denskolform som passar dem bäst. Ändå vet vi att någrakommuner inte ger eleverna detta val i praktiken, då de ejtillåter elevantal och skolbudget variera med antalet sökandetill respektive skola. Hur många kommuner som i praktikeninte ger sina elever rätt att välja skola vet vi därför inte. Detsaknas uppgifter på hur många elever som tillåtits väljaannan skola än den anvisade, och hur många som nekatsbyte.Sexåringar har rätt att börja skolan i mån av plats. I skrivelsen redogörs förhur många som börjat . Däremot saknas uppgifter om hurmånga kommuner och skolor som inte ansett sig kunna bereda intresseradesexåringar någon plats.För att en rättvisande bild av valfriheten inom skolan ska ges behöver dessauppgifter tas fram. borde av regeringen få i uppdrag att ta framuppgifterna. Vi tror att man genom att aktualisera frågeställningen ute påskolorna och i kommunerna skulle kunna starta en process där man kan finnalösningar för att i högre grad kunna tillgodose föräldrarnas önskemål. Ettsådant program skulle förmodligen också verka gynnsamt på utvecklingenmot större valmöjligheter för de enskilda eleverna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tilläggsdirektiv till den kommitté som utreder det kommunalautjämningssystemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av den totala vård- och omsorgskön för äldremänniskor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av kvaliteten i barnomsorgen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av antalet barn utanför den pedagogiskaförskolan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av möjligheterna för sexåringar att börja skolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av elevers reella möjligheter att välja skola.