ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ju203 · 1997-10-06 00:00:00 — I dagspressen kan man praktiskt taget läsa om det ökade antalet våldsbrott vid vilka eldhandvapen, automatvapen och sprängmedel av skilda slag använts. Människor skadas svårt, inte sällan livshotande. Särskilt utsatta är naturligtvis polispersonal, tullpersonal och personal som i sin yrkesutövning har till uppgift att ansvara för och skydda värdefull och attraktiv egendom liksom att svara för lag och ordning i samhället. Det är inte ovanligt att de vapen som använts har tillgripits antingen vid inbrott hos privatpersoner eller i militära förråd. Ett inte oväsentligt antal vapen förs också in illegalt från utlandet. Kontrollen måste förstärkas i syfte att hindra illegal införsel av vapen. För att skydda medborgarna och inte minst polis- och bevakningspersonal måste krafttag tas mot denna kriminella hantering av vapen. De ökade grova våldsbrotten som alltmer bereder ut sig måste mötas med kraft och med större målmedvetenhet från samhällets sida. Det måste vara en prioriterad uppgift att spåra och beivra olovlig vapenhantering. Likaså måste polisen ges ökade personella och materiella resurser att effektivt bekämpa denna brottslighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att spåra och effektivt beivra all kriminell hantering av vapen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kontrollen vid våra gränser förstärks i syfte att förhindra illegal vapeninförsel, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökning av polisens personella och materiella resurser.
mot · GL02Ju207 · 1997-10-06 00:00:00 — Ökade resurser till polisen kan vi läsa i tidningarna, höra i radio och se i TV hur otillräckligt vårt rättsväsende är. Antalet poliser i tjänst har decimerats i en omfattning som innebär att lag och ordning inte kan upprätthållas på ett tillfredsställande sätt. Affärsidkare och medborgare säger på fullt allvar att det är meningslöst att ringa polisen eller att anmäla brott som begås. Stölder, rån och misshandel är vanligt och sker ofta helt öppet. Förövarna vet att polisens resurser är otillräckliga. Stöldligor härjar, kvinnor påcyklas medvetet och någon tar hand om väskan. I har brotten anmälda och oanmälda ökat i en omfattning som inte är försvarbar om rättstryggheten skall upprätthållas. Enligt vår grundlag är en av statens viktigaste uppgifter att värna medborgarnas rättstrygghet. Riksdag och regering måste ta sitt ansvar för att lag och ordning skall kunna upprätthållas. Vidare måste poliserna få ökade befogenheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade resurser till polisen.
mot · GL02Ju208 · 1997-10-06 00:00:00 — Resurser till polismyndigheten i län i län har liksom andra polismyndigheter i landet ålagts hårda besparingskrav , som en del i statens budgetsanering. Dessutom har anslagen till polisväsendet varit ojämnt fördelade, detta till nackdel för län. Som en jämförelse kan nämnas att genomsnittligt anslag fördelat till länen 1995/96 var /invånare. I var genomsnittet /invånare, medan låg på . Storstäderna , och hade /invånare. Storstadslänen tilldelas extra medel, en storstadsfaktor. Detta kommer inte till del, trots att är landets fjärde kommun i storlek, och att närheten till gör att kriminalitet och brottslighet i de båda städerna ofta har ett nära samband. Brottsligheten i länet är av sådan omfattning att resurstillskott krävs för att möjliggöra för polisen att upprätthålla en god verksamhet och en god service till invånarna i länet. län har den minsta administrationen per polisman i hela landet, samt den lägsta kostnaden för lokaler. Detta har självfallet begränsat möjligheterna till besparingar, och gör det svårt att ytterligare minska. På grund av det svåra ekonomiska läget för polismyndigheten i län har civilanställda sagts upp i stor omfattning. Detta har påverkat polisverksamheten negativt. Arbetsuppgifterna finns kvar, men måste utföras av någon annan, d.v.s. poliser. Detta är inte effektivt utnyttjande av polisen. Den nödvändiga utbyggnaden av närpoliser pågår nu i län, och detta kommer också att kräva extra resurser, tekniska hjälpmedel, datorer, fordon m.m. Den tidigare beslutade fördelningsmodellen har inte genomförts, och detta är till nackdel för län. I kommande beslut bör detta rättas till och vi menar att län som har en låg medelstilldelning bör vara de första som kommer i fråga för en höjning. är ett sådant län. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om genomförandet av fördelningsmodell vid fördelning av resurser mellan polismyndigheterna.
mot · GL02Ju209 · 1997-10-06 00:00:00 — Passansökan hos posten eller Enligt uppgift är den långsiktiga trenden för utfärdade pass svagt stigande. utfärdades 701 460 pass och utfärdades 724 964. införs som led i EU-anpassningen en ny passbok. Den nya gemensamma passboken omfattar bl.a. alla EU-språken samt får en enhetlig färg på utsidan. Den nya passboken kommer att framställas centralt för att tillfredsställa kraven på särskild säkerhetsmässig teknik och utrustning. Den för allmänheten mest märkbara skillnaden blir att passboken inte kommer att levereras omgående utan i stället skickas med post . utförs passhanteringen av polisen både ansökan och utfärdandet. Eftersom den sökande skall hämta sitt pass på posten vore det rimligt att även ansökningsförfarandet av pass utförs av Posten eller kommunens medborgarkontor. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till passhantering i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Ju210 · 1997-10-06 00:00:00 — Mötesfriheten och demonstrationsfriheten är bland de mest grundläggande rättigheterna i ett demokratiskt land. Varje medborgare, grupp av medborgare, förening och parti måste ha möjligheten att offentligt uttrycka sin mening. Polisen som handhar detta tar ut administrationsavgifter från för ett torgmötestillstånd, till femhundra kronor och uppåt för demonstrationer eller manifestationer på allmän plats. Det är inte rimligt att tro att dessa summor inte skulle vara ett hinder för en enskild person, en grupp unga, eller en liten förening som vill anordna en offentlig sammmankomst. Mötesfrihet och demonstrationsfrihet måste gälla även i praktiken. Medborgarrätt får aldrig heta pengar! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det skall vara helt gratis att anordna offentliga möten, hålla torgtal, anordna demonstrationer o d.
mot · GL02Ju211 · 1997-10-06 00:00:00 — En viktig uppgift för samhället är att slå vakt om den enskildes rättstrygghet. Den negativa utvecklingen på brottsområdet medför mycket lidande för enskilda människor, som samhället förorsakas höga kostnader. Detta gäller även den enskilde såväl genom direkta som indirekta kostnader, t.ex. höjda försäkringspremier till följd av brottsutvecklingen. Målsättningen med brottsbekämpningen måste vara att öka de enskilda människornas rättstrygghet, att bryta den negativa brottsutvecklingen och att förbättra uppklarningsprocenten. I ett rättssamhälle måste den enskilde medborgaren kunna känna trygghet i sitt eget hem, på gator och torg. Intrång och övergrepp från såväl enskilda som det allmänna måste förhindras och beivras. De kraftiga nedskärningarna inom polisområdet som skett har medfört negativa effekter för polisverksamheten och därmed också för rättstryggheten. I fanns 526 polismän 1994 och antalet har minskat till 466 polismän . Minskningen är således mycket kraftig. När det gäller civilanställd personal är minskningen ännu större. -22 -14 Inom polisorganisationen har man försökt möta personalminskningen genom bl.a. omorganisationer. Även om översyn och omprövningar av organisationen kan vara motiverad, så kan detta inte ersätta den kraftiga personalminskningen. Den ansträngda situationen inom polisen, bl.a. i , måste mötas med personella resursförstärkningar. Uppklarningsprocenten har också sjunkit . Totalt antal anmälda brott 1990 1991 1992 1993 1994 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare resurser till polisen.
mot · GL02Ju213 · 1997-10-06 00:00:00 — har det hänt flera tragiska olyckor där barn försvunnit och senare hittats döda. Det har vid flera av dessa händelser visat sig finnas brister i samordningen kring letandet. Det finns behov av handlingsplaner, fasta rutiner och beredskap för att lyckas i de akuta situationerna. Vid händelserna är det en kamp om tiden då är av betydelse. Det är vanligast att barn och åldersdementa kommer vilse. De är också de mest utsatta om de kommer bort. De har svårt att klara sig på egen hand, kan ofta inte reda upp sin situation och handlar ofta ologiskt samt saknar kunskaper om överlevnadsteknik, dvs hur man håller sig varm osv. Det är vanligare på landsbygden än i städerna att personer går vilse. Barn och åldersdementa utgör dock undantag. De kommer bort såväl i staden som på landsbygden. I extremsituationer, som efterforskningsinsatser är, uppstår det en kraftig belastning på polisens organisation. Vid sådana tillfällen har det visat sig finnas brister i polisens arbetsmetoder. Detta kan bl.a. förklaras med att polisen har mindre väl utvecklade planer för vilken strategi och taktik som skall gälla vid personefterforskning och en otydlig ledningsfunktion. När det är en otydlig ledningsfunktion är det lätt att viktiga uppgifter inte blir behandlade eller glöms bort. Det måste alltid vara klart och tydligt vem som är ansvarig för operationen. Det har även förekommit att polisen ibland tvekar att vidtaga åtgärder, trots att det kan föreligga fara. Det finns en tendens att se bort från fakta och intala sig att den försvunne snart kommer till rätta och förloras värdefull söktid. De resurser som finns i samhället utnyttjas dåligt, t ex speciellt tränade hundar, nattorienterare, jägare, specialtränade militärer etc. Det är viktigt att det finns en detaljerad handlingsplan i alla kommuner där det framgår vem som gör vad och att denna är ständigt aktuell. Det vore lämpligt om en grupp bestående av polisen, räddningstjänsten, orienterare, militären etc utarbetar en samarbetsplan. Denna plan ska även innehålla en inventering av teknisk utrustning, vad som finns och vad som måste lånas och från vem det ska lånas. I och finns databaser, s k erfarenhetsbanker, där uppgifter, statistik och analyser av tidigare försvinnanden dokumenterats för att kunna effektivisera räddningsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör få i uppgift att tillse att alla polisdistrikt upprättar en handlingsplan/samarbetsplan för försvunna personer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör få i uppgift att bygga upp en erfarenhetsbank på datorn som alla polisdistrikt kan ta del av.
mot · GL02Ju214 · 1997-10-06 00:00:00 — Utredning om polisens arbetsuppgifter Den svenska polisens arbetsuppgifter är reglerade i lagar och förordningar. Bland de många uppdrag den har att utföra är bevakning av fotbollsmatcher. Men det finns många olika arrangemang, som polisen måste avsätta stora resurser till och de omfattande kostnaderna betalas av skattebetalarna. Omfattningen av dessa bevakningar har blivit så stora att vi nu måste ställa oss frågan om det verkligen är Polisens uppgift att syssla med allt detta. Vi måste ställa oss frågan vad en statlig myndighets uppgifter egentligen är. var fotbollsmatcher en tillställning där ofta en stor publik samlades och under ordnade förhållanden beskådade och njöt av två fotbollslags kamp om läderbollen. är det tyvärr inte ovanligt att en fotbollsmatch förstörs, både före, under och efter, av allt från ohyfsade, onyktra unga män till rena huliganer. Problemen uppstår inte bara när det är matcher mellan svenska och utländska lag. De förekommer även när svenska lag träffas. Bevakning av fotbollsmatcher anser jag inte behöver skötas av polisen utan det kan göras lika bra av bevakningsföretag. Då befrias polisen från en personalkrävande och för samhället kostnadskrävande uppgift. Resurser lösgörs till exempelvis bekämpande av mc-relaterad brottslighet och nynazistiska rörelser. Det måste nu göras en utredning om vad polisen ska syssla med inom sin verksamhet och vad som kan/ska läggas ut hos andra statliga och kommunala myndigheter och/eller privata företag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av polisens arbetsuppgifter.
mot · GL02Ju215 · 1997-10-06 00:00:00 — Utredning av brott begångna av poliser Under en följd av år har frågan om polisens oväld, när man utreder sina egna brott, ifrågasatts. Ett antal fall har uppmärksammats i massmedia och lett till många frågeställningar hos allmänheten. Antydningar om att man skyddar varandra inom polisen har inte sällan framskymtat i den allmänna debatten. Det finns exempel på fall där anhöriga till brottsoffer och massmedia satt sådant tryck på polis och åklagare att man tvingats ta upp nedlagda mål på nytt. Utredningar som då inneburit att nya klarlägganden kommit fram. Ett sådant exempel är det så kallade i . Nya undersökningar har visat att polisen där har tagit till mer våld än vad som kan anses varit nödvändigt. Huruvida polisens våld också var dödsorsak har dock inte kunnat fastställas. är ett eller flera exempel på ifrågasättande inte detsamma som att det förekommer oegentligheter. Det ur samhällets och allmänhetens perspektiv viktigaste är att polisens arbete inte ska behöva ifrågasättas. Det handlar om tilltron till polisen och om tilltron till rättsstaten. Därför bör någon annan instans än polisen själv utreda de brott som poliser misstänks för. Detta oavsett om det handlar om våld och övergrepp i samband med gripanden av misstänkta brottslingar och våldsverkare eller om det är brottsmisstanke av annat slag. Det kan handla om ekonomiska brott, trafikbrott etc. Huruvida det krävs en ny myndighet eller om brottsutredningen kan utföras av någon befintlig myndighet bör bli föremål för utredning. Det viktiga är att utredningsresurser tillskapas fristående från polisen med uppdrag att genomföra utredningar i de fall det föreligger misstanke om brott mot poliser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredningen av brott begångna av poliser i tjänsten.
mot · GL02Ju216 · 1997-10-06 00:00:00 — Det har allt oftare uppmärksammats att polisen organiserar och prioriterar sitt arbete på ett sådant sätt att allmänhetens tilltro till polisen allvarligt skadats. Detta är allvarligt ur flera perspektiv. Enskilda individer drabbas och känner sig kränkta när man inte blir bemötta på det sätt som man har rätt att begära. Polisen är en viktig del i en rättsstat och därmed ett viktigt instrument för att upprätthålla tilltron till det demokratiska styrelseskickets effektivitet och likabehandling av människor. Ifrågasätts polisens förmåga och vilja, är det också allvarligt ur det demokratiska samhällets perspektiv. En av de uppgifter om brister i polisväsendet som florerar gör gällande att polisen avsiktligt underlåter att rycka ut i vissa lägen när människor anmäler brott. Det kan handla om långa resvägar och bedömningar om bristande framgång för en viss kategori brott. En annan uppgift gör gällande att polisens arbetsschema bygger på felaktigheter i den brottsstatistik som ska ligga till grund för schemaläggningen. Det skulle vara en förklaring till att det är så få poliser i tjänst och , medan det är gott om poliser , särskilt på vardagsförmiddagar. Ur allmänhetens och rättsstatens perspektiv är det naturligtvis oacceptabelt att det är så få poliser i tjänst på tider när flertalet brott begås medan bemanningen är större när allmänhetens och dagsljusets närvaro håller presumtiva brottslingar i schack. Det är viktigt att tilltron till polisens vilja och förmåga kan förbättras. Det kan endast ske genom att polisen använder sina resurser på ett sådant sätt att tyngdpunkten på arbetet på fältet ägnas åt brottsbekämpande verksamhet på tider när brotten begås. Därutöver har polisen en absolut skyldighet att ta allmänhetens anmälningar på fullt allvar och rycka ut även när resavståndet är långt, timmen sen och brottet nödvändigtvis inte grovt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om polisens prioriteringar.
mot · GL02Ju217 · 1997-10-06 00:00:00 — Det finns en form av våld i samhället som känns värre än gatuvåldet. Det är polisvåldet, ett våld som är en skam för ett rättssamhälle. Vi kommer alla ihåg tidningsrubriker som till exempel Misshandlad i lagens namn. Väl medvetna om att mediainslag inte beskriver hela sanningen är vi ändå övertygade om att det polisvåld som beskrivs förekommer. Det är inte acceptabelt att polis som skall skydda medborgarna använder sig av övervåld mot någon medborgare. Även om vi förstår att det endast är några få poliser i en mycket stor yrkeskår som använder sig av ett övervåld i sin tjänsteutövning, så är det oförlåtligt. Det här våldet drabbar främst de svagaste i samhället, missbrukare och kriminella, personer som ingen bryr sig om och som ingen lyssnar på. Om vi menar allvar med att vi vill motverka våldet i samhället, så måste vi även få stopp på polisvåldet, ett våld utfört av få, men som skadar hela poliskåren. Vi måste också få stopp på den kollegiala tystnaden som gör dessa våldsbrott möjliga. Det här våldet skapar en maktlöshet och ger fel signaler till allmänheten. All misstanke om polisvåld måste därför utredas av en grupp som är helt fristående från polisen. Poliser som är våldsbenägna måste placeras där de inte kan utsätta någon för övergrepp. Den här frågan är av sådan art att en parlamentarisk kommitté bör tillsättas för att studera de anmälningar om polisvåld som gjorts , följa upp och redovisa hur anmälningarna hanterats och om de lett till någon åtgärd. Kommittén bör också komma med förslag som kan göra att vi får ett samhälle fritt från polisvåld. För att vara tydlig vill vi avslutningsvis framföra att vi känner och har träffat många trevliga, duktiga och hjälpsamma poliser. Ingen skugga skall falla över den seriösa delen av poliskåren. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kommitté med uppdrag att utreda polisvåldet och komma med förslag till åtgärder.
mot · GL02Ju218 · 1997-10-06 00:00:00 — Rättsstatens viktigaste uppgift är att upprätthålla en god rättsordning och att skydda medborgarna mot våld, intrång och andra övergrepp från såväl enskilda som det allmänna. För Moderata samlingspartiet är det en självklarhet att polisen och övriga rättsväsendet även i ekonomiska kristider måste tilldelas tillräckliga resurser så att medborgarnas krav på rättstrygghet och rättssäkerhet kan garanteras. Människor måste känna trygghet i sina hem och på gator och torg. Utgångspunkten för polisen skall vara att förebygga och beivra all brottslighet. För detta krävs ett stärkt polisväsende med en utbyggd närpolisverksamhet, väl anpassad efter de lokala behov som kan finnas, samt en väl fungerande utryckningsverksamhet. Närpolisen skall fungera som brottsförebyggare och brottsbekämpare. I partimotionen (1997/98:Ju904) utvecklar vi vår politik för att återskapa lag och ordning. 2 Behåll den administrativa personalen Inom polisen i arbetar man återigen med en organisationsutredning. Det var bara den förra omorganisationen trädde i kraft. Då minskades personalstyrkan bl.a. genom tidigareläggning av pensioneringar samt uppsägning av viss administrativ personal. Genom uppsägningen av dessa belastades den kvarvarande personalen med fler arbetsuppgifter som de nu har svårt att hinna med. föreslår regeringen ett ytterligare besparingskrav på . Detta motsvarar cirka 20 civilanställda. Vi motsätter oss denna besparing. Länet måste dessutom få ytterligare polistjänster. För att vända utvecklingen i riktning mot att fler brott upp är det vår inställning att de organisatoriska omställningsproblem, som finns inom polis- och åklagarväsendet, skyndsamt avhjälps genom resursförstärkning och metodutveckling. Moderata samlingspartiet föreslår i sitt budgetalternativ högre ekonomisk ram till rättsväsendet än regeringen för de kommande tre åren. är ett stort län med koncentrerad bebyggelse vid kusten och gles skogsbygd i inlandet. Efter omorganisationen inom har det bildats fyra polisområden med en gemensam kommunikationscentral som är placerad i den södra delen av länet. Kommunikationerna från denna central i sker i bl.a. med mobiltelefon. I vissa delar av länet, särskilt i det nordvästra hörnet, har det visat sig att det är svårigheter att hålla telefonkontakt. Att inte kunna nå kommunikationscentralen kan innebära att en ensam polis som behöver hjälp kan bli utan sådan med de följder detta kan innebära. Vi anser att skyndsamt bör få i uppdrag att bygga ut mobilnätet i så att polis och andra yrkesgrupper får en mobil heltäckning av . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade resurser till polisväsendet i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av mobilnätet i län.1 1 Yrkande 2 hänvisat till TU.
mot · GL02Ju221 · 1997-10-06 00:00:00 — välkomnar regeringens initiativ för ökad insyn i Säpos verksamhet men anser att det inte är tillräckligt. Den inrättade registernämnden prövar frågor om utlämnande av uppgifter från polisregister i ärenden om registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen. anser att det behövs en parlamentarisk utredning för att se över hur den demokratiska insynen i registernämnden kan förbättras. är det endast två riksdagspartier som har insyn i nämndens verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Den svenska säkerhetspolisen, , har en budget på ca och föreslås få ett ökat anslag till . De förhållandevis höga anslagen till Säpos nuvarande organisation kan ifrågasättas. Förändringar i vår omvärld och det slut torde rimligen ha medfört ett minskat behov av vissa säkerhetstjänster, även om en stor del av de uppgifter som åvilar sannolikt är nödvändiga inom överskådlig tid i det svenska samhället. Vi vet att omfattningen av t.ex. vissa internationella terrororganisationer inte har minskat. Det är organisationer som inte drar sig för att utsätta civilbefolkning för fruktansvärda attentat, såsom exempelvis hände i . Däremot är det inte nödvändigt att all verksamhet måste skötas inom . Mycket borde i stället kunna utföras inom ramen för andra delar av polisväsendet. Regeringen avser att utreda en ökad samordning mellan den öppna polisens verksamhet och , bl.a. om utredningar av terroristverksamhet och våldsbenägna extremistorganisationer kan samordnas. anser i stället att en parlamentarisk utredning bör få till uppgift att se över denna samordning. Detta bör ges regeringen till känna. All övrig polisverksamhet har fått vidkännas stora besparingar. anser att det är rimligt att en mindre besparing på , dvs. , bör kunna genomföras (mer om detta i vår motion Utgiftsområde 4 Rättsväsendet). Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en parlamentariskt tillsatt utredning om utökad demokratisk insyn i registernämndens verksamhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en parlamentariskt tillsatt utredning om samordning av Säpos och den öppna polisens verksamhet.