mot · GL02Ub807 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:Ub807av m.fl. (mp) Innehllsfrteckning1 Barnomsorg, frskola och grundskola 31.1 Allmnna ml 31.2 Barnomsorg och frskola 41.2.1 Integrering av barnomsorg, frskola och grundskola 51.2.2 Frskollrarutbildning och grundskollrarutbildning 61.3 71.3.1 Std till elever med specifika ls- och skrivsvrigheter 81.3.2 Modersmlsundervisning 91.3.3 Lagstiftning mot mobbning 111.3.4 Fritidsverksamheten 111.3.5 Tillsyn av skolan 121.3.6 Fristende och kommunala skolor, en dynamiskorganisation av kommunens skolvsende 162 Gymnasieskolan 162.1 Problem och mjligheter 162.2 Betygssystemet 162.3 Studiernas innehll och upplggning 162.4 APU 162.5 Modersml 172.6 Allmnna ml 173 Universitet och hgskola 173.1 Allmnt 173.2 Grundutbildning 193.2.1 Yrkesutbildning 193.2.2 Lrlingsutbildning 203.2.3 Studiestd 213.2.4 Studenternas valmjligheter 213.2.5 Miljkunskap 233.2.6 Bruksanvisning fr akademiska grundexamina 233.2.7 Jmstlldhet i grundutbildningen 243.3 Forskarutbildning 243.3.1 Regeringens regleringsfrslag 263.3.2 Forskarutbildning fr framtiden 283.3.3 Likvrdiga villkor fr kvinnor och mn i forskarkarriren 283.3.4 Alternativa tgrdsfrslag 303.3.5 Ny tjnstestruktur fr kad rrlighet 313.3.6 Administration och rationaliseringsmjligheter 323.4 Forskning vid universitet och mindre och medelstora hgskolor- ett optimeringsproblem 343.5 Finansiering av grundforskning och forskarutbildning 343.5.1 Utvecklingsfond fr sm och medelstora hgskolor 403.6 Samordning och effektivisering av forskningsresurser 403.7 Rationalisera sektorsforskningen 403.8 Strk sektorsforskningen inom miljskydd, miljvnligproduktion och varuhantering samt miljbetingade hlsorisker 403.9 Frsvarets forskning i civil verksamhet 403.9.1 433.9.2 433.9.3 Man-maskin projektet 433.9.4 433.10 Stoppa ondiga djurfrsk 433.10.1 Oinskrnkt myndighetsansvar och etiska bedmningarvid vetenskapliga djurfrsk 433.11 Speciellt ansvar fr information om utvecklingen inom vissavetenskapsgrenar 444 Frdelning p anslagsomrden 455 Hemstllan 54Miljpartiets motion disponeras i sina huvuddrag efterregeringens budgetproposition fr 1998 (Proposition1997/98:I) utgiftsomrde 16 "Utbildning och universitets-forskning". Utgiftsomrde 15 "Studiestd" behandlas ianslutning till den utbildning stdet avser.Barnomsorg, frskola ochgrundskolaAllmnna mlMiljpartiet de grna anser att skolan skall vara en skola fralla, dr barn med olika frutsttningar, frn olika miljeroch med olika religionsinriktningar fostras till att levatillsammans och ha respekt fr varandras egenart. En skolafr alla men ocks en skola fr envar.Skolan skall vara en arbetsplats dit alla gr med gldje, dr det r en lustatt lra och arbeta och dr alla knner ansvar fr varandra och frverksamheten. Skolan r landets strsta arbetsplats. Eftersom barn arbetardr r det viktigt att stlla srskilt hga krav p skolans arbetsmilj, bdedenfysiska och den psykosociala.Utbildningen skall utg frn en medveten kunskapssyn. All kunskap ochall undervisning rymmer vrderingar och drmed ett mtt av subjektivitet. Devrderingar skolan str fr skall vara ppet redovisade och kunnaifrgasttas. Eleverna skall lra sig att sjlva ska kunskap p ett obundet,kreativt stt. En demokratisk grundsyn som utgr frn att mnniskan till sinnatur r aktiv och vill vara deltagande skall enligt Miljpartiets uppfattningprgla all utbildning.Fr att verleva som art p jorden och rtt skydda jordens mngalivsformer mste mnniskan utveckla en ekologisk frstelse och respekt frnaturens lagar. Vi mste vrdestta livets mngfald och livsformer och vrnadess grundfrutsttningar. Kunskap om och vrdnad fr livet i ett brettekologiskt perspektiv r en vsentlig del av det som eleverna skall bra medsig frn skolan.Vi mste ocks frst de historiska skeenden som format vrt och andramnniskors olika samhllen och deras kulturella srart. Barnen behverkunskap om sin egen historia och insikt om att de r med och formarframtiden. Ett brett och medmnskligt perspektiv p omvrlden r viktigt omdenna framtid skall bli fredlig. Frstelsen och respekten fr andra folk ochkulturer r livsviktig. Idn om jmstlldhet mellan knen mste frankrastidigt. Som individer behver barnen tycka om sig sjlva sdana de r. Barnsom r starka och trygga i sig sjlva vgar ocks ge av sig sjlva. Ettmedmnskligt perspektiv p omvrlden blir d mjligt.Miljpartiet anser att undervisningen skall utg frn en helhetssyn pmnniskan. Detta skall glla alla utbildningsformer, frn frskola tillhgskola och annan vuxenutbildning. Eleverna skall uppmuntras att anvndaoch utveckla sin tankefrmga, sina knslor, sin vilja, sin handlingskraft ochsin fantasi.Undervisningen skall bygga p vxelverkan mellan teori och praktik ochge eleven kunskaper som r tydligt frankrade i verkligheten.Undervisningen skall s lngt mjligt anpassas efter individens egen frmgaoch lggning. Estetik och konstnrliga frdigheter skall ing som en naturligdel i arbetet och anvndas som kunskapsklla och uttrycksmedel av allaelever.Utbildningen i har genomgtt stora frndringar under de senasteren. Frndringarna gller alla niver i utbildningssystemet. Barnomsorgenbyggs ut till full behovstckning. Sexrsverksamheten har ftt nya formeroch mjligheterna fr sexringar att brja i har ndrats. Denpedagogiska verksamheten vid frskolorna har ftt en tydligare knytning tillgrundskolans lgstadium med frberedande pedagogiska inslag.Skolplaner, kursplaner och timplaner fr r nya och genom-gripande frndringar har skett inom gymnasieskolan. Frskolan,och gymnasieskolan har 1992-1994 drabbats av hastigtpkomna, illa genomtnkta nedskrningar som motiverats av brist p pengari kommuner och stat. Detta har bidragit till att personal avskedats underformer som inneburit ytterligare svrigheter i en redan omtumladverksamhet. Vuxenutbildningen har omorganiserats p ett genomgripandestt. S har t.ex. Komvux inordnats i gymnasieskolans organisation. Blandtgrder som vidtagit fr att minska den hga arbetslsheten pkort och lng sikt mrks srskilt en stor kning av utbildningsmjligheter frarbetslsa genom ett kraftigt kat antal studieplatser vid universitet ochhgskolor, liksom vid Komvux och i viss utstrckning p folkhgskolor.Trots att kortsiktiga tgrder p grund av arbetslsheten mste ges hgprioritet s fr inte det lngsiktiga arbetet att anpassa utbildningarna till denya krav som samhllet str infr skjutas p framtiden. Utbildningsvsendethar ansvaret fr att kommande generationer rtt kan tackla de nya ochmycket stora problemen. Miljpartiet nskar drfr att det som framfrs i detinledande avsnittet om skolans allmnna mlsttning i motionen skallgenomsyra hela vrt utbildningssystem.Barnomsorg och frskolaBarnomsorgen skall vara utbyggd till fullbehovstckning. har mnga kommuner, medhnvisning till den svaga ekonomin, pressat kostnaderna perbarnomsorgsplats kraftigt. Antalet barn per frskollrare harkat ver vad som kan anses betryggande. Det finns, somflera aktuella underskningar visat, risk fr att barn tar skadap grund av kvalitetssnkningarna inom barnomsorgen.Lrarfrbundet har i en underskning ptalat allvarligabrister i svl frskolan som , brister somframfr allt drabbar de svagare eleverna.Risken r stor att kommunerna med hnvisning till den dliga ekonominfortstter p den inslagna vgen och lter de minsta barnen f de strstaknningarna av prutningarna inom den offentliga sektorn. Vi skall inte prutap kvaliteten i barnomsorgen. I den mn nedskrningar inom denna sektorskall gras s mste de tfljas av en motsvarande kning i den informellasektorn s att kvaliteten kan bibehllas.Fristende frskolor i frldraregi har redan tagit steg i denna riktning. Vids kallade frldraaktiva frskolor avlastas personalen vissa arbetsuppgiftersom utfrs av frldrarna sjlva (stdning, inkp, vissa enklare reparationer,matlagning, etc.) och frskollrarna kan drmed hlla en god kvalitet i denpedagogiska verksamheten och omsorgen om barnen.Fr att ge frldrarna vid de kommunala frskolorna samma mjlighetsom frldrakooperativen redan har, s mste nu gllande skattelagstiftningndras s att den ekonomiska vinsten av frldrarnas arbete inte beskattassom ln fr arbete eller betraktas som skattepliktig frmn vid eventuellreduktion av barnomsorgsavgiften.Vi freslr drfr en ndring i skattelagstiftningen s att vrdet avfrldrars arbete vid alla former av frldraaktiva frskolor undantages frnbeskattning. En sdan frndring skulle medfra s stora frdelar att venmed relativt blygsamma frldrainsatser skulle kommunen f lgre kostnadper barn, frldern minskad barnomsorgstaxa och barnen vsentligtfrbttrad barnomsorg.Integrering av barnomsorg, frskola ochgrundskolaSexrsverksamheten r en viktig del i frskolans verksamhet.Frskolans hela pedagogik har p ett annat stt n tidigaresiktet instllt p fortsttningen i . Miljpartiethar upprepade gnger freslagit att barnomsorg och frskolafr en mer genomtnkt mlsttning kopplad till grundskolansml och planer. Innehllet i lek och undervisning br anges isina vsentliga delar i syfte att skapa garantier fr att allabarn fr likvrdiga mjligheter till utveckling och mognad.Likas br ngra obligatoriska moment i verksamheternafastlggas, det kan glla krav p inskolning, ordnadeobservationer av individuella barn med specielluppmrksamhet p t ex barnens motoriska, kognitiva,sociala, sprkliga och estetiska utveckling. Minimikrav frregelbundna utvecklingssamtal mellan frldrar ochfrskollrare (barnsktare) br fastlggas. Regeringen har ir freslagit en integration av frskolans sexrsverksamhetmed samt aviserat en integration av barnomsorgoch frskola med skolvsendet inom en snar framtid.Miljpartiet vill betona att en sdan formalisering meduttalade ml och lroplaner fr frskola och barnomsorgmste ske med stor eftertanke och full insikt om att barn i 2-6-rs ldern har den spontana leken som frmstainlrningsmetod och att utvecklingstakten r mycket olika frolika barn. I den svenska frskolepedagogiken finnskunskaper och erfarenheter som skall lggas till grund frlroplanernas utformning. De strsta vinsterna med ensamordning ligger kanske i att frskolepedagogikenstyngdpunkter p lek, lust och egenaktivitet kan f strreutrymme i . Pedagogiskt handlar det alltssnarare om att frskola-barnomsorg fr stimuleragrundskolan n tvrtom.Det r viktigt att de garantier om likvrdig skola fr alla elever igrundskolan ocks kan garanteras de yngre barnen. Detta r ett viktigt sklfr att ange en lroplan och mlsttning fr frskola och barnomsorg somskall ge alla barn samma rtt. Ett dylikt instrument gr det ocks mjligt attgenom tillsyn kunna kontrollera att barnen ocks fr denna rttighet ipraktiken. Miljpartiet freslr att regler fr en sdan tillsyn tas fram ochattansvaret fr tillsynen lggs p kommunen med ett verordnat ansvar frtillsynsverksamheten hos . I och med att smbarnsverksamhetenfrs in under skollagen skall ocks frskolans (barnomsorgens) verksamhetbehandlas i den kommunala skolplanen, med angivande av hur uppfljning,utvrdering och tillsyn skall ske. Liksom skall ocks varjeenskild frskola (daghem) utforma sin egen arbetsplan, dr skolans egenprofil och inriktning redovisas.Det r viktigt att kommunerna redan nu uppmrksammar verksamheternasinnehll i daghem och frskolor, s att de kan bygga upp en egen kompetensinom detta ansvarsomrde och r frberedda infr den nyordning somregeringen franstaltat. En frsksverksamhet inom ngra utvalda kommunerskulle ge vrdefulla erfarenheter infr den ganska stora omstllning somreformen innebr. br f i uppdrag att initiera en sdanverksamhet, svara fr uppfljning och sammanstllning av erfarenheterna.Frskollrarutbildning ochgrundskollrarutbildningFrskolan har varit frberedande fr . Denpedagogiska inriktningen har speciellt i fem- ochsexrsverksamheten fokuserats p frsta r.Genom att frskollrare fr tid att gra regelbundna,systematiska observationer kan ocks varje barns utvecklingfljas, vilket sjlvfallet gr vergngen till grundskolansmidigare och bttre frberedd n vad som varitmjligt. Dessa nya inslag och mjligheter i frskollrarenspedagogiska arbete skall srskilt uppmrksammas ilrarutbildningen. S br t.ex. kunskaperna i frberedandesprktrning fr att minska problemet med specifika ls- ochskrivsvrigheter i ing ifrskollrarutbildningen. Kunskaper och frdigheter iobservationsteknik och kopplingen mellan dessaobservationer och tgrdsprogram i det dagliga arbetet brstrkas (inklusive trning i utvecklingssamtal med frldrar).Att arbeta som frskollrare (eller barnsktare) vid en frldraaktivfrskola innebr en ngot annorlunda lrarsituation n den som rder vid envanlig frskola. Rtt sktt innebr denna situationen viktigapositiva inslag; genom nrmare kontakt mellan frldrar och personal, snabbrespons frn frldrar och barn vid olika pedagogiska och praktiska tgrdervid frskolan, etc. Det finns dock skl att uppmrksamma detta relativt nyainslag i frskollrarnas verksamhet. I frskollrarutbildningen br denspeciella situation, som det nra samarbetet med frldrar innebr, behandlass att frskollraren rtt kan utnyttja den nya pedagogiska situationen tillbarnens bsta. Miljpartiet frordar kade mjligheter fr frldraaktivitet ifrskolan och utvecklingen gr i denna riktning. Inom en snar framtidkommer frhoppningsvis ven mjligheterna till frldraaktiva frskolor ochdagis i regi att var fullt utbyggda. En sdan utveckling brunderlttas genom att frldrasamverkan srskilt uppmrksammas ifrskollrarutbildningen.GrundskolanGrundskolan har under de senaste ren ftt ndradearbetsdirektiv i en rad olika hnseenden, frn nya skolplaner,lroplaner, kursplaner och krav p lokala arbetsplaner till nyorganisation och nytt huvudmannaskap. Det skolan framfrallt behver r arbetsro ochkade resurser. De redan beslutade frndringarna mste fsttas i verket och utvrderas i lugn takt. De frndringarsom r pkallade r i huvudsak sdana tgrder som krvsmed hnsyn till de nedskrningar som skett i skolansresurser. Vissa tgrder r absolut ndvndiga fr attelevernas trygghet och rtt till adekvat hjlp skall kunnagaranteras. Bland annat p grund av att antalet vuxna pskolorna minskats s mste mobbningsproblemetuppmrksammas srskilt. Nedskrningarna har ocksminskat mjligheterna fr barn med behov av speciellt std, tex barn med specifika ls- och skrivsvrigheter, att f detstd de r berttigade till. Miljpartiet har lnge riktatuppmrksamheten mot dessa tv problem och har i olikasammanhang freslagit kraftfulla tgrder fr att snabbtkomma till rtta med problemen. Miljpartiet har krvt ensrskild lag som reglerar ansvar i mobbningsfrgan ochgaranterar tgrder mot mobbning vid varje svensk skola. Ettsdant lagfrslag finns i rets regeringsproposition. Dettaskall tfljas av ndringar i lroplanerna, till vilketregeringen terkommer. Lagfrslaget stds helt avMiljpartiet och vi ger i det fljande synpunkter putformningen av lroplanens avsnitt om mobbning.Dyslexifrgan har, trots mnga psttningar frn Miljpartiet och andrapartier, inte ftt ngon ordentlig behandling i regeringens frslag. Enutredning har just avslutats. I utredningen fastsls ytterligare en gngproblemets omfattning och allvar och att behovet av tgrder r stort.Regeringen br nu lgga en proposition med frslag till tgrdsprogram ochdess finansiering.Std till elever med specifika ls- ochskrivsvrigheterI utbildningen av speciallrare mste kunskap om dyslexioch metodik fr dyslexibehandling f en framskjuten plats.F speciallrare har tillrckliga kunskaper fr att rttomhnderta elever med ls- och skrivsvrigheter. ven i denordinarie lrarutbildningen mste ls- och skrivsvrigheterbehandlas mer omsorgsfullt. Man rknar med att ca 10procent av barnen har specifika ls- och skrivsvrigheter. Detinnebr att ca 100 000 barn skall tas om hand och f enadekvat hjlp s att de inte lmnar skolan med ett livslngthandikapp med stora psykosociala konsekvenser. Fr attpskynda mjligheterna att f adekvat hjlp till dessa eleverbr fortbildning anordnas fr de lrare och speciallrare somredan arbetar i . Kvalificerad fortbildningrrande specifika ls- och skrivsvrigheter br ocks ges frlg- och mellanstadielrare.En lsning av dyslexiproblemet krver utnyttjande av en rad olikakunskapsomrden, frn kunskap om sprkfrstelse, sprkinlrning,perception till kunnande om teknik fr information och kommunikation,datorer och bildhantering. FOA r unikt i det avseendet att organisationentcker mnga av dessa specialiteter. En samverkan mellan ,, de universitetsforskare som arbetat med dyslexi (Gteborgsuniversitet och i ) och de aktivaintresseorganisationerna skulle ge nrmast perfekta frutsttningar fr att nvsentliga framsteg i dyslexifrgan.Den samlade kompetensen och resurserna i vrigt fr en lsning avdyslexiproblemet finns allts inom landet. En effektiv samverkan mellaninstitutioner som tidigare ej samverkat krvs och samordningen ochledningsansvaret mste utformas i samverkan mellan deltagande parter. Vifreslr att FRN, som enligt sina direktiv har just denna samverkandefunktion och dessutom har mngrig erfarenhet av sdant arbete, fruppdraget att samordna och administrativt leda verksamheten.Projektet har en rad sinsemellan olika verksamhetsflt att tcka. framtagande av diagnosinstrument, hjlpmedel, etc, men ocks massivainsatser fr att utveckla och sprida god information om dyslexi ochmjligheter att f och ge hjlp till lrare, skolledning och allmnhet. Dethandlar om utbildning av lrare och speciallrare, uppfljning ochutvrdering under projektets gng o s v. Vilka delar som skall prioriteras ochi vilken ordning olika insatser skall gras blir en uppgift fr deltagandeparter och FRN att gemensamt avgra.Miljpartiet freslr att i samhllet redan befintliga resurser skallsamordnas s att kraftfulla insatser kan gras med brjan redan nsta r. Enfullgod insats skulle kunna ske genom samordning av resurserna vid , Svenska Dyslexifreningen, FMLS, , ,, vissa universitetsinstitutioner samt FOA och FRN. Entung del i denna samlade kompetens skulle FOA utgra. FOA:s roll isammanhanget frklaras nrmare i ett senare avsnitt av motionen.Dyslexiprojektet skall startas omgende s att verksamheten kan pbrjasredan 1998.Miljpartiet anslr i partiets budgetmotion fr projektetfrdelade ver utgiftsposterna A4 (20 milj), A6 (10 milj), D1 (2 milj) och D2(1 milj) samt utgiftsomrde 6, D4 (10 milj).ModersmlsundervisningModersmlsundervisning fr invandrarbarn r en frga omrtt till egen identitet och mjligheter att med bibehllensjlvknsla och trygghet kunna vxa in i det svenskasamhllet. Elever med ett visst hemsprk r ofta utspridda skolor och i olika klasser, det r svrt att finnakompetenta hemsprkslrare, det r svrt att samordnascheman p ett praktiskt stt med undervisning i andramnen etc. Dessa svrigheter fr inte leda till att man brister iverksamhetens kvalitet. Kravet p godmodersmlsundervisning fr inte svikas med hnvisning tillsvrigheter som faktiskt gr att vervinna med rimligainsatser och god planering.Nr skolan drabbas av sparkrav p grund av kommunernas frsmradeekonomi s r det stor risk att just hemsprksundervisningen drabbas extrahrt. Miljpartiet vill srskilt framhlla att minoritetsgruppers rtt tillundervisning i sitt modersml skall skyddas. En viktig frutsttning rnaturligtvis tillgngen p goda sprklrare. Dessa lrare skall ha godlrarutbildning (och erbjudas mjlighet till lrarutbildning i flera mnen).Deras verksamhet skall inte srbehandlas vid skolan utan inordnas ikollegiets arbete och lrarna skall f en fastare plats i lrarlaget. Demodersmlslrare som r verksamma och inte har lrarutbildning skallerbjudas kvalificerad fortbildning. Skolledningen mste ansvara fr attorganisation och schemalggning av undervisningen sker p samma stt ochmed samma krav p smidighet som stlls fr vriga mnen i skolan. Dettastller stora krav p skolledningen - att samordna mellan rektorsomrdenoch ofta ven ver kommungrnser.Modersmlsundervisning i andra sprk n svenska skall tydliggras venfr de elever som har svenska som modersml s att alla vid skolan rttfrstr och kan vrdestta att hemsprksundervisning ges vid skolan. Dettafordrar medvetna insatser frn skolledningens sida. Risken finns annars attattityder mot undervisning i modersml uppstr som kan hmma studielustenfr dem som fljer undervisningen och i olyckliga fall underblsafrmlingskap mellan olika grupper av elever. Svenska som andrasprk brprioriteras. Mjlighet till kompletterande sprkhjlp fr elever som p grundav brister i sprkfrstelse fr svrigheter med kunskapsinhmtande i andramnen mste finnas fr att inte dessa elever skall lpa risken att sacka efter istudierna i en omfattning som senare kan vara svrt att ta igen.Lagstiftning mot mobbningDet r en grundlggande demokratisk rttighet fr en elev attkunna knna sig trygg i skolan och slippa bli freml frvergrepp och frnedrande behandling. Ingen elev skall varardd fr att g till skolan p grund av mobbning och ingenfrlder skall behva oroa sig fr att hans eller hennes barnskall utsttas fr ngot sdant. nd r det s attmobbningsoffren r en stor och av mnga skolor frsummadelevgrupp, som genomlever sin skoltid med stndig ngest,otrygghet och dlig sjlvknsla.Rapporter frn svl som visar attproblemet r stort och att hittillsvarande rekommendationer och regler inte rtillrckliga. Miljpartiet har tidigare som enda parti krvt lagstiftning ifrgan. Med hnsyn till utvecklingen har nu kommit tillsamma slutsats. Det krvs lagstiftning. Regeringen har lagt ettfrslag om skrpningar och frtydliganden av skollagen som std fr detlokala arbetet mot mobbning. Detta r utmrkt och skall fljas upp medregler och anvisningar i lroplaner m m. I detta arbete skall kraven pprogram och ansvarsfrdelning fr programmens genomfrande och tillsyntydliggras.Miljpartiet freslr att ett tydligt krav p att ett fullstndigt program frhantering av mobbningsproblemet skall finnas vid varje skola och attansvaret fr att detta finns och att programmet fljs skall ligga p skolansrektor. Det skall ocks framg att det ligger kommunen att vervaka attskolorna inom kommunen verkligen fljer lagen genom utvrderingar isamverkan med skolorna. br srskilt uppmrksammas p attinfrandet i skollagen och lroplanerna ocks skall innebra att Skolverkethar det vergripande tillsynsansvaret och skyldighet att ingripa nr lagensoch lroplanens intentioner ej fljs.Frgor kring mobbning skall ing som en del i skolans viktiga uppgift attge eleverna en demokratisk grundsyn, som bygger p respekt och frstelsefr medmnniskor, tolerans och solidaritet. Detta har direkta konsekvenserfr val av tgrdsprogram (en frga som aktualiserats genom att detfrekommit fall dr metoder anvnts som strider mot demokratiskagrundprinciper). Ett program mot mobbning mste innehlla klara regler frhur man aktivt skall kontrollera om mobbning frekommer, regler fr hurmobbning frebyggs genom att frgan uppmrksammas och diskuterasterkommande, svl inom skolan med eleverna som med frldrar ochpersonal. Elever, frldrar, personal och skolledning skall engageras aktivt iarbetet med att frebygga, upptcka och tgrda mobbning. Hurmobbningsoffer och mobbare skall behandlas skall klart anges liksomberedskapen att flja upp ett rende . Mobbning r en fr allap skolan, inklusive frldrar, gemensam angelgenhet. Detta br ocks varavgledande fr valet av tgrdsprogram.FritidsverksamhetenSkolbarnsomsorg i form av fritidsverksamhet i anslutning tillskolan r numera en lagstadgad rttighet fr barn t.o.m.rskurs 6. Detta motiveras bl a av att det r vanligt att bdafrldrarna frvrvsarbetar utanfr hemmet. Barn under 13 rskall inte behva vara nyckelbarn. Fritidsverksamheten harocks stora och viktiga uppgifter i samarbetet med skolan.Fritidspedagogernas verksamhet r p mnga skolorintegrerade i klassrumsarbetet. Programmen p fritidskompletterar ocks ofta klassundervisningen genom olikaaktiviteter som r kopplade till aktuellaundervisningsmoment. Det r viktigt att skolorna inte avbesparingsskl gr avkall p kvalitetskrav inomfritidsverksamheten. Tillsynen ver denna del i skolansverksamhet r illa organiserad. br f tydligadirektiv om att skolbarnsomsorgen vid en skolasfritidsverksamhet faller inom tillsynsansvar.Fritidshemmens personal r en viktig vuxenkontakt fr barnen och kan frbarn med sociala problem i familjen f avgrande betydelse. Skolbarns-omsorgen borde drfr knytas till kommunernas ungdomsverksamhet vidfritidsgrdar och ungdomsgrdar.