mot · GL02K202 · 1997-10-06 00:00:00 — ven om det r sllsynt med folkomrstning pdessa villkor, anses dock reglernas blotta existens bidra till en kad strvanefter samfrstnd i dansk politik.En motsvarande bestmmelse i svensk rtt kan lmpligen ta sinutgngspunkt i de regler som gller fr beslutande folkomrstning igrundlagsfrgor. Det innebr, att sedan fattat beslut i en lagfrga,skall en tiondel av ledamter kunna krva, att frgan underkastasen folkomrstning. Om en tredjedel av ledamter stder dettayrkande, skall en folkomrstning ga rum. Om majoriteten av vljarna sgernej, har frgan fallit. Fr att inte hur sm minoriteter som helst skall f ettavgrande inflytande, r det ndvndigt med vissa kvorumregler. I detta fallsynes det rimligt att flja den danska frebilden och freskriva att nej-majoriteten mste uppg till minst en tredjedel av de rstberttigade.Mot den nu angivna bakgrunden freslr vi att grundlagen byggs ut meden mjlighet fr en minoritet i att f till stnd folkomrstning i enlagfrga, dr beslut har fattats.6.3 Frstrkt skydd mot retroaktiv skattelagstiftning m.m.Det r en sjlvklarhet att skatter mste kunna uttas fr finansiering avndvndiga gemensamma tgrder. Det r dock inte lika sjlvklart pvilken niv skatteuttaget skall ligga och inte heller p vilket stt skattenskall tas ut. En rttsskerhetsgaranti fr utformningen av skattereglerfinns i RF 2:10 om frbud mot retroaktiv skattelagstiftning.I en demokrati och rttsstat r det inte godtagbart att p ett nyckfullt ochgodtyckligt stt ndra lagstiftning frn den ena dagen till den andra. En sdanordning str i strid mot grundlggande principer om att lagstiftning skall varafrutsebar fr medborgarna och att medborgarna skall kunna lita plagstiftningen och kunna inrtta sig efter gllande rtt.I den avkunnade regeringsfrklaringen framhlls: "Kontrollenver de offentliga finanserna innebr att ingen mnniska skall behvangslas fr nya hastiga frndringar." Veckan dessfrinnan freslog dockSocialdemokraterna ovntade frndringar i skattereglerna, fr att blidka sinaegna kongressombud. Agerandet vcker naturligtvis tveksamhet verSocialdemokraternas syn p rttsskerheten. Frslaget till ndring avfrmgenhetsskatt p aktieinnehav kommer i realiteten att f retroaktiv effektfr vissa aktiegare, vilket i sin tur reser frgan om behovet av enregelversyn av nuvarande frbud mot retroaktiv skattelagstiftning.Regeringens lftesbrott i frga om vrnskattens avskaffande aktualiserardessutom frgan om behovet av etik och moral i lagstiftningen ochminoritetens behov av skydd vid beslut om nya skatteregler.Senare tids skattepolitiska hndelser br enligt vr uppfattning resultera iatt frgan om ett frtydligande och en skrpning av frbudet mot retroaktivskattelagstiftning blir freml fr utredning. I detta sammanhang br venfrgan om beskattningsmaktens grnser, som behandlades allt frsummariskt av den s.k. Fri- och rttighetskommittn (SOU 1993:40, del A,s.112), tas upp till frnyad och seris prvning. br uppdra tregeringen att tillstta en parlamentarisk utredning med ovan angivnainriktning.7 En frstrkt rttsstat7.1 Ta bort uppenbarhetsrekvisitetDen svenska konstruktionen fr demokratisk kontroll av att grundlagarnaefterlevs i vrt land utgrs av regeringsformens bestmmelse omlagprvning, som regleras i RF 11:14. Lagprvningen innebr attdomstol eller annat offentligt organ som finner att en freskrift str i stridmed en bestmmelse i grundlag eller annan verordnad frfattning elleratt stadgad ordning i ngot vsentligt hnseende har sidosatts vid desstillkomst, inte bara har rtt utan ocks skyldighet att sidosttafreskriften. Om det r eller regeringen som har beslutatfreskriften, skall tillmpningen dock underltas bara om felet ruppenbart, vilket av ltt insedda skl r ganska sllsynt.Kravet p att felet skall vara uppenbart har kommit att utgra enomotiverad och svrfrstelig begrnsning till frfng fr medborgarna ochdet skydd fr grundlggande friheter och mnskliga rttigheter som deostridigt br tnjuta ven i vrt land. Moderata samlingspartiet har sedanlnge drivit kravet om att ta bort uppenbarhetsrekvisitet. Hrigenom skullelagprvningen av lagfrslags grundlagsenlighet bli en betydligt mer levanderealitet fr lagstiftaren, n vad som r fallet i dag.Utvecklingen gr nu ocks i vr riktning. rder stor oskerhet omuppenbarhetsrekvisitet kan behllas till fljd av EG-rtten och infrlivandetav , vilket Moderata samlingspartiet harframhllit. ven politiska meningsmotstndare i riksdagenskonstitutionsutskott tycks numera ha insett detta. I det betnkande sombehandlar Moderata samlingspartiets motion uttalar KU:... genom medlemskap i och infrlivandet avEuropakonventionen i svensk rtt har utrymmet fr att tillmpauppenbarhetsrekvisitet minskat. EG-rtten har ju fretrde framfr svensklag utan att det finns ngra krav p uppenbar motstridighet. Vissa delar avEuropakonventionen - de som ingr i EG-rtten - skall drmed tillmpasomedelbart framfr svensk lag, medan andra delar av konventionen skalltillmpas frst om ett uppenbart fel freligger. i emellertid inte uppenbarhetsrekvisitet vid sin prvning. Om EUskulle ansluta sig till skulle konventionen i sin helhetbli EG-rtt med generell tillmpning och utrymmet fr att i tillmpauppenbarhetsrekvisitet vid normkollision bli nnu mindre, 1996/97:KU26, s.22.Moderata samlingspartiet vlkomnar naturligtvis denna utveckling understryka att medborgarnas frtroende fr somrttsstat, liksom internationella anseende som rttsstat, skullevinna p om uppenbarhetsrekvisitet togs bort av nationell demokrati- ochrttsskerhetshnsyn hellre n att invnta att denna tgrd framtvingas tillfljd av EU-medlemskapet.Mot denna bakgrund br uppdra t regeringen att skyndsamtfresl en lagndring s att den begrnsning som uppenbarhetsrekvisitetutgr kan tas bort, dvs. fr.o.m. den 1 januari 1999.7.2 Tid fr en frfattningsdomstolI syfte att strka skyddet fr fri- och rttigheterna har under rens loppvid ett flertal tillfllen vckts frslag om att ven i vrt land infra ensrskild frfattningsdomstol. ven om ett utmnstrande avuppenbarhetsrekvisitet kommer att innebra kade mjligheter frdomstol att underknna lagstiftning som strider mot grundlagen s finnsdet enligt Moderata samlingspartiet skl att ta upp frgan om behovet aven funktion motsvarande den som en frfattningsdomstol ger.I t.ex. anses frfattningsdomstolar vara en viktig del i systemetfr att frhindra en ny uppkomst av kommunism eller nazism. Erfarenheternaav , det nazistiska vldet och kommuniststyret har lrttyskarna att det r ndvndigt att bygga in balansvikter i det demokratiskasystemet fr att frhindra nya totalitra styrsystem. ven de nyafrfattningarna i st- och innehller bestmmelser omfrfattningsdomstolar.ven politiska beslut som fattats i god demokratisk ordning kan leda fel.Ett svenskt exempel p detta r som redan nmnts tvngssteriliserings-lagstiftningen. beslut fattades i demokratisk ordning men komnd att strida mot den grundlggande principen om alla mnniskors likavrde. Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning behver ven vi, somalltfr lnge omfattats av en tradition med mycket stark tilltro tillmajoritetsbeslutens och det politiska systemets ofelbarhet, ta intryck ochlrdom av den vriga europeiska historien. Historieskrivningen erbjuderalltfr mnga exempel p totalitra system och diktaturer som kunnattillskansa sig makten.En av de tyska frfattningsdomstolarnas uppgifter r att prva om dedemokratiska institutionerna hller sig inom sina kompetensomrden -exempelvis om frbundsdagen lagstiftar inom delstatsparlamentenskompetensomrde eller vice versa. ven om den tyska federala strukturenknner ett starkt behov av en frfattningsdomstol fr att hantera dessafrgestllningar kan det ocks i en enhetsstat som finnas ett behov avatt upprtthlla en starkare grns mellan olika niver. Enligt Moderatasamlingspartiet utgr bevakning av den kommunala sjlvstyrelsen ett sdantexempel.Ett annat skl till att infra en frfattningsdomstolsfunktion r att Sverigeblivit medlem i Europeiska unionen. Frutom att medlemskapet medfrt attEG-rtten gller i , liksom i vriga medlemsstater, och EG-rtten harfretrde framfr nationell lagstiftning s har svenska domstolar och andrarttstillmpande myndigheter, p alla niver, ftt en normkontrollerandefunktion av helt annan omfattning n vad som varit fallet.Normkontrollen r inte inskrnkt till att avse lagar och frfattningar av lgredignitet utan omfattar ocks frgan om svensk grundlag str i verens-stmmelse med EG-rttsliga regler.Det kan inte uteslutas att det ven i - med en strkt judiciellkontroll i vrigt - kommer att finnas ett behov av en rttslig instans som medstrsta mjliga auktoritet frmr att hvda svenska intressen. Denna instansbehver inte utgras av en ny domstol utan kan lsas genom att ge Hgstadomstolen och/eller Regeringsrtten de funktioner som br tillkomma enfrfattningsdomstol. Domstolsvsendets framtida organisation r frnrvarande freml fr utredning av 1995 rs Domstolskommitt, som skallredovisa sina frslag senast . De delvis nya och tidigareobeaktade frhllanden som anfrts talar enligt vr mening fr attDomstolskommittn genom tillggsdirektiv fr i uppdrag att ven belysa ochlmna frslag till hur en frfattningsdomstolsfunktion kan inlemmas i enframtida domstolsorganisation.7.3 Grundlagsfst tolkningsregel vid tvister mellan enskildaoch det allmnnaDen nuvarande tillmpning av generalklausuler och annan svrfrutsebarlagstiftning, t.ex. ramlagstiftning av olika slag, utgr ett reellt hot motden enskildes rttsskerhet. Dels drfr att det blir svrt fr den enskildeatt frutse och bedma konsekvenserna av olika rttshandlingar, delsdrfr att styrkefrhllandet mellan myndigheten och den enskilderubbas p ett oacceptabelt stt.Ett stt att upprtthlla rttsskerhetskraven r att infra en grundlagsfsttolkningsregel vid tvister mellan enskilda och det allmnna. Innebrden aven sdan regel skulle vara att om tveksamhet i lagtolkningsfrgan uppstr irenden mellan enskilda och myndigheter skall lagstiftningen tolkas till denenskildes frmn.Enligt Moderata samlingspartiet br uppdra t regeringen attlmna frslag till en ny grundlagsbestmmelse med detta innehll.7.4 Utkad skyldighet att inhmta Lagrdets yttrandeLagrdet har en viktig funktion nr det gller att granska denjuridisk/tekniska kvalitn i frslag till nya lagar. Granskningen som rgrundlagsfst i RF 8:18 skall ven avse hur ett lagfrslag frhller sig tillrttsskerhetens krav och vilka problem som kan uppst vidtillmpningen. Mnga brister i framfr allt regeringens lagfrslag hargenom rens lopp kunnat avhjlpas sedan de uppmrksammats avLagrdet.En egendomlighet i de nuvarande bestmmelserna r att Lagrdet normaltsett inte behver hras ver grundlagsndringar, om det inte gllertryckfriheten och liknande. Ett skl fr att inte lta Lagrdet yttra sig vergrundlagsfrslag har ansetts vara att regeringsformen till helt vervgandedel gller frgor av politisk natur och drfr r mindre vl lmpade frlagrdsgranskning (prop. 1978/79:195 s. 47). Detta skl r knappast hllbart.Ocks vanliga lagar kan avse politiskt knsliga frgor, och d begrnsarLagrdet sig regelmssigt till en rent teknisk granskning. Det finns drfrenligt Moderata samlingspartiets mening ingen anledning att koppla bort denlagtekniska expertisen just i de allra viktigaste lagstiftningsrendena, dvs.sdana renden som rr grundlagarna. Det br ankomma p regeringen attnrmare se ver bestmmelserna om lagrdsgranskning i syfte att skerstllaatt Lagrdets erfarenhet och kunnande utnyttjas ven i de lagstiftningsfrgorsom avser grundlagarna.8 Strkt sjlvstyrelseEnligt regeringsformens portalparagraf frverkligas folkstyrelsen intebara genom ett representativt och parlamentariskt statsskick utan ocksgenom sjlvstyrelse. En grundlggande frutsttning fr attdet kommunala sjlvstyret skall kunna utvas r att kommunerna har rttatt ta ut ersttning i form av kommunalskatt fr den egna kommunenssktsel. Kommunernas beskattningsrtt har med denna begrnsningansetts s vsentlig att den grundlagsfsts i RF 1:7. Regeringen synesdock ha en annan uppfattning om vikten av sjlvstyrelse.Varken grundlagen eller Lagrdets rekommendationer har avhllitden socialdemokratiska regeringen frn att driva igenom lagstiftning somuppenbart urholkat principen om sjlvstyrelse. Infrandet avett nytt utjmningssystem fr kommuner och landsting r bara ettexempel p det.Genom beslutet om s.k. inomkommunal skatteutjmning har grundlagensbestmmelser sidosatts, vilket innebr att vi har ett grundlagsstridigtsystem. Den skatt en kommun uppbr kan i strid mot grundlagengenom riksdagsbeslut disponeras fr utgifter i helt andra kommuner.Kommittn om den kommunala sjlvstyrelsens grundlagsskydd (FI 1995:15)har presenterat frslag som skall ge mjlighet att frordna attkommunalskatten skall kunna disponeras av staten fr utjmningsinsatserinom kommunsektorn. Detta r ett grundskott mot den kommunalasjlvstyrelsen som Moderata samlingspartiet bestmt avvisar. I stllet skallsnarast ett grundlagsriktigt system infras som respekterar den i grundlagenangivna kommunala beskattningsrtten fr en kommuns egna lokalauppgifter.Den kommunala sjlvstyrelsen r ven i andra avseenden i fara. En radfrslag har p senare tid frts fram, vilka alldeles uppenbart inskrnker pkommunernas rtt till sjlvstyrelse. Det r naturligtvis av strsta vikt attregeringen respekterar den kommunala sjlvstyrelsen i lagstiftningsarbetetoch redovisar sina vervganden mot bakgrund av grundlagensportalparagraf om sjlvstyrelse. 9 HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att hos regeringen begr frslag om strktgrundlagsskydd fr gandertten i enlighet med vad som anfrts imotionen,2. att hos regeringen begr frslag om grundlagsskyddfr avtalsfriheten i enlighet med vad som anfrts i motionen,3. att hos regeringen begr frslag om frstrkt skyddfr den negativa freningsrtten i enlighet med vad som anfrts imotionen,4. att hos regeringen begr en utredning om minskatantal riksdagsledamter i enlighet med vad som anfrts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om en utvrdering av ttaprocentssprrens inverkanp 1998 rs personval med syfte att ytterligare ka personvalsinslageti framtida val,6. att hos regeringen begr frslag om skilda valdagarfr riksdagsval och kommunalval i enlighet med vad som anfrts imotionen,7. att hos regeringen begr en utredning om mjlighetenatt infra nyval p kommunal- och landstingsniv i enlighet med vadsom anfrts i motionen,8. att hos regeringen begr frslag om katminoritetsskydd vid rttighetsbegrnsningar i enlighet med vad somanfrts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om utvidgat folkomrstningsinstitut vid lagfrgor,10. att hos regeringen begr en utredning om skrpningav frbudet mot retroaktiv skattelagstiftning m.m.,11. att hos regeringen begr frslag om att ta bortuppenbarhetsrekvisitet i enlighet med vad som anfrts i motionen,12. att hos regeringen begr en utredning om infrandetav en frfattningsdomstol i enlighet med vad som anfrts i motionen,13. att hos regeringen begr frslag om grundlagsfsttolkningsregel vid tvister mellan enskilda och det allmnna i enlighetmed vad som anfrts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om utkad skyldighet att inhmta Lagrdetsyttrande,15. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om strkt sjlvstyrelse.