mot · GL02U621 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U621av m.fl. (v, m, c, fp, mp, kd) Om mnskliga rttigheterDen inleds jubileumsret fr FN:s allmnnafrklaring om de mnskliga rttigheterna. 1948 antog frklaringen har denna varithrnstenen i arbetet fr de mnskliga rttigheterna och letttill utarbetandet av mnga internationella och regionalakonventioner och frdrag. hade 137av FN:s medlemslnder ratificerat FN:s konvention ommedborgerliga och politiska rttigheter och 99 stater haderatificerat . Dessutom har mngastater ratificerat viktiga regionala konventioner. Trots dettar brotten mot de mnskliga rttigheterna vitt utbredda.Den allmnna frklaringen fastslr att de mnskliga rttigheterna runiversella och odelbara - och efterlevnaden r ett ansvar fr alla stater. om mnskliga rttigheter 1993 antog 171 staterWiendeklarationen, vilken starkt pongterar att det r alla staters skyldighetatt utva ptryckningar mot lnder som krnker de mnskliga rttigheternasamt att kritik mot lnder inte skall ses som en inblandning i en stats inreangelgenheter. Lika viktigt som att uppn universell anslutning tillkonventionerna r att f till stnd universell efterlevnad bde nr det gllerinkorporering i nationell lagstiftning och vad gller praxis. Det r ocksviktigt att fokusera p det stora antalet stater som har gjort reservationer isamband med ratificeringar, eftersom dessa reservationer undergrverkonventionernas syfte.Vi ser med oro att de mekanismer som inrttats fr att kontrolleraefterlevnaden, bland annat FN:s srskilda rapportrer, antingen har fr smresurser eller hindras frn att p ett effektivt och resolut stt stllaregeringartill svars i de lnder dr vergreppen frekommer. Det internationellasamfundet avstr ofta frn starka ptryckningar av politiska eller ekonomiskahnsyn. Ett tydligt exempel r 1997 rs fr de mnskligarttigheterna (), dr de 15 EU-lnderna inte kunde enasom en resolution om , trots att brotten mot mnskliga rttigheter rflagranta. Den br inom EU verka fr ett kraftfulltupptrdande nr det gller brotten mot mnskliga rttigheter i Kina.Frsvaret fr de mnskliga rttigheterna frsvagas p grund av regionalahnsyn, men ocks p grund av kravet p konsensus som ofta leder tillurvattnade texter. Det frestende 50-rsjubileet r en anledning att medstrre kraft arbeta fr att de internationella fora och traktat, som inrttatsochantagits, skall bli de effektiva redskap de var tnkta att vara.Sedan 1985 har arbetet med en deklaration om MR-frsvarare pgtt i FN.Sverige har aktivt drivit denna frga. Det r nu hg tid att stta ytterligarepress p andra regeringar, bl.a. inom EU:s ram, att antaen deklaration som kan ge ett starkt skydd till denna utsatta grupp.AlgerietVldet i har pgtt i sex r utan att detinternationella samfundet har agerat. Tiotusentals civila harddats i oerhrt brutala massakrer. Den algeriska regeringenhvdar att samtliga attacker har utfrts av terrorister ochislamiska fundamentalister. verlevande frn massakrernahar dock mnga gnger vittnat om att militr och polis harvgrat att ingripa trots att de har funnits i nrheten av de byardr vergreppen har skett. Inga utredningar har gjorts av detusentals vergrepp som har rapporterats av MR-organisationer och av anhriga till offren, utan att ansvarigahar stllts infr rtta.Oberoende organisationer och Internationella rdakorskommittn har trotsupprepade frfrgningar inte ftt tilltrde fr att kunna gra utredningar. Frnrvarande pgr frhandlingar om ett associationsavtal mellan EU ochAlgeriet. I artikel tv sgs "att mnskliga rttigheter r en viktig del iavtalet". Vi ser detta som ett ypperligt tillflle att stlla krav p denalgeriskaregeringen att tillta representanter fr mnniskortts-organisationer ochinternationella medier att beska landet och gra oberoende utredningar,vervaka rttegngar och beska fngelser.ColombiaD president tilltrdde sitt mbete i september 1994presenterade han ett vittgende program med frslag tilltgrder fr att frbttra situationen fr de mnskligarttigheterna i landet. I detta program ingick lften om attavvpna och upplsa de paramilitra grupperna och ven attvidta tgrder fr att komma till rtta med straffriheten,genom att de som gjort sig skyldiga till vergrepp skullestllas infr rtta.Att myndigheterna genom sin praxis ger straffrihet t dem som begr grovabrott mot de mnskliga rttigheterna innebr att man de facto godtarstraffbara handlingar. Genom att underlta att vcka tal eller lta bli attgripa dem som frbryter sig mot de mnskliga rttigheterna ger man signalerom att man accepterar och i vissa fall ven sanktionerar vergreppen och deattityder som leder till sdana brott.Tyvrr har utvecklingen inte alls gtt i rtt riktning. De systematiska ochgrova vergreppen fortstter i ofrminskad skala. Paramilitra grupper ochven gerillan, har skaffat sig ett allt strre utrymme. Ingen kan egentligenknna sig sker i dagens : gatubarn, prostituerade, smbanditer blirfreml fr utrensningsaktioner utfrda av enskilda eller grupper som agerarmed polisens goda minne. Organisationer fr mnskliga rttigheter har vendokumenterat ett stort antal fall , ledare i slumomrdeneller fr indianbefolkningen, lrare, advokater som frsvarar offren fr MR-krnkningar, politiskt aktiva p vnsterkanten och fackligt aktiva, frts bort,torterats, "frsvunnit" eller ddats p ppen gata.MR-aktivister hotas till livet och tvingas upphra med sin verksamhet ochfly ut ur landet eller g i intern exil. Detta innebr att de viktigasterapportrerna nr det gller MR-brott tystas. Utan information ut tillomvrlden hotas skerheten fr de utsatta grupperna i allt hgre grad. Detskydd som terstr fr hotade och frfljda mnniskor i r detinternationella skyddet.Det r otvetydigt s att de flesta MR-brott med politisk anknytning begsav skerhetsstyrkorna med hjlp av de paramilitra grupperna. Dessa grupperkan fritt rra sig i omrden med stark militr nrvaro och fr i storutstrckning sin utbildning och sitt beskydd frn skerhetsstyrkorna.Straffriheten fr medlemmar ur skerhetsstyrkorna och de paramilitragrupperna r nrmast total.Vi ser med tillfredsstllelse p att i har ppnats avFN:s hgkommissarie fr mnskliga rttigheter. Men detta kontor fr inte sessom en garant fr att vergreppen kommer att upphra. som r en avbistndsgivarna br noga flja rapporteringen frn kontoret. Den svenskaregeringen br ocks frmja och upprtthlla ett kraftfullt internationellttryck p den colombianska regeringen fr att inleda fredsfrhandlingar medgerillan och frm den att avvpna de paramilitra grupperna. Man br ockskrva effektiva tgrder fr att stta stopp fr straffriheten.IranOtaliga rapporter om grava krnkningar av de mnskligarttigheterna i har frekommit under en lng rad r. Dennyvalde presidenten har gjort flera utfstelser omreformer p MR-omrdet, som exempel nmns yttrandefrihetoch kvinnors rttigheter. Det r vr frhoppning att den nyaregeringen verkligen infriar dessa lften. Det r nundvndigt att det internationella samfundet noga bevakar attutvecklingen i gr i en positiv riktning och att manstller konkreta krav p frndringar och stdjer reform-arbetet. I detta sammanhang br intensifieraptryckningarna fr att ddsdomen mot och att friges, terfr sitt pass ochfull rrelsefrihet och skerhet svl i som utomlands.En annan frga som br uppmrksammas r de brutalastraffmetoder som tillmpas i , som t.ex. stympning,spstraff och stening till dds. Ett uppmrksammatfall r den unga kvinna som efter att ha dmts frktenskapsbrott stenades och ddfrklarades. P brhusetupptcktes att hon fortfarande var vid liv. Hon riskerar nu en"ny" avrttning.KenyaDet politiska vldet i har trappats upp dramatiskt densenaste tiden. Fredliga demonstrationer har urartat i upploppmed brutala polisingripanden. Vldsamheterna, som enbartunder augusti krvde 50 personers liv, franleddes delvis avdet annalkande valet, men var ocks en reaktion mot desenaste rens oupphrliga attacker p oppositionella grupperoch frivilligorganisationer som under flera r arbetat frdemokrati och mnskliga rttigheter. somregeringen, under ledning av president grutfstelser om framtida reformer, tvekar den inte att p ettsystematiskt stt, godtyckligt gripa, misshandla, tortera ochfngsla oppositionella.Kenya har under mnga varit ett av strsta bistndsmottagar-lnder. Det r drfr viktigt att lyfter fram mnniskorttsaspekten ibistndet. Regeringen br ocks pressa p att anpassa nationelllagstiftning till de internationella traktat som har ratificerat. Sverigemste lyfta fram mnniskorttsaspekten nr det gller bistndet till Kenya.TurkietSituationen fr de mnskliga rttigheterna i harmnga gnger varit freml fr debatt i den svenskariksdagen. Trots vittgende lften frn den turkiskaregeringen om reformer, har de frndringar som hittillsgenomfrts varit ringa och vergreppen fortgr i stor skala. Irets kritiserades vad gller denutbredda frekomsten av tortyr. Pressen p frn bl.a.EU har varit svag, speciellt med tanke p det tullunionsavtalsom har ingtts. Den mste i EU verkafr att kraven om frbttringar nr det gller den turkiskastatens respekt fr de mnskliga rttigheter skrps. Detta i allsynnerhet efter det att tullunionsavtalet mellan EU ochTurkiet slts.Turkiet har formellt inbjudit mot frsvinnanden ochden srskilde rapportren om tortyr att beska landet, vilket r ett positivttecken. Den br via EU och Europardet verka fr attdessa besk genomfrs s snart som mjligt och p ett tillfredsstllande stt.Den turkiska regeringen mste garantera att arbetsgruppen och den srskilderapportren tillts att rra sig fritt i landet under tillrckligt lng tid frattkunna genomfra grundliga utredningar.DdsstraffetVid rets mte med FN:s skedde ettgenombrott i arbetet fr ett avskaffande av ddsstraffet. Enresolution antogs med en uppmaning till alla stater att anslutasig till andra tillggsprotokollet till konventionen ommedborgerliga och politiska rttigheter, som syftar till ettavskaffande av ddsstraffet. Dessutom uppmanades de statersom fortfarande har kvar ddsstraff att infra ett moratoriumoch inte verkstlla ngra avrttningar. Motstndet r dockmycket starkt frn mnga lnder och farhgan r stor att detblir ett bakslag d frgan skall diskuteras i FN:sgeneralfrsamling. 100 stater har avskaffat ddsstraffet dejure eller de facto, men utvecklingen nr det gllerddsstraffet i vissa lnder r mycket oroande.I genomfrdes 1996 det strsta antalet avrttningar . Enligt uppgift frn , avrttades minst 4367personer och 6 100 personer dmdes till dden. Den officiella statistikenver antalet avrttningar r sekretessbelagd och den korrekta siffran r medall sannolikhet betydligt hgre.Amnesty International har ppekat att ddsstraff utdms och verkstlls frganska obetydliga brott. Detta kan vara frklaringen till det stora antaletvilket gr saken nnu orimligare. Dessutom verkstlls ddsstraffen oftaomedelbart utan mjlighet att verklaga. Avrttningarna r ofta offentliga.Det finns ocks en koppling till sjukvrden. Ambulanserna str inte sllanredo att ta hand om transplantat.I och har man genomfrt avrttningar efter flera rsuppehll och i och kade antalet ddsdomar markantunder 1996. I har alltfler stater genomfrt avrttningar. Det rttsligaskyddet har frsmrats ytterligare genom att mjligheterna att verklaga harminskat.Risken att oskyldiga avrttas har kat. har, fram till den 15september, 51 personer avrttats, vilket innebr att 1997 kommer att bli ett"rekordr". Ddsstraffet har ocks brutaliserats, man har t.ex. utfrt dubbel-och trippelavrttningar. Vid ett tillflle under ret har en avrttning i denelektriska stolen resulterat i att eldslgor slog ut frn den ddsdmdes huvud.Vid ett annat tillflle tog det att avrtta en person medgiftinjektion, vilket bekrftar det faktum att ddsstraffet r ett grymt ochomnskligt straff. Eftersom anvndningen av ddsstraff kat lavinartat i storadelar av vrlden mste den slunda i internationellaforum intensifiera sin kamp mot ddsstraffet p bred front.Sverige har genom sitt stersjengagemang en unik mjlighet att drivafrgan om ett totalt avskaffande av ddsstraffet i de baltiska staterna ochRyssland. Genom sitt medlemskap i har dessa lnder frbunditsig att upphra med avrttningar och infra ett moratorium.Tillsammans med andra medlemmar i br med kraftprotestera mot de avrttningar som har frekommit och uppmana lnderna attomvandla ddsstraff och inte utfrda nya ddsdomar. , som nyblivenmedlem i Europardet, bryter flagrant mot sitt tagande. i r har minst13 personer avrttats.Enligt uppgift genomfrdes ven en avrttning efter det att hadesignerat det sjtte tillggsprotokollet till , dr parternafrbinder sig att inte genomfra avrttningar. Ett mycket brutalt exempel rTjetjenien dr offentliga avrttningar har genomfrts. Presidenten harbeordrat att kropparna skall lggas ut till allmnt beskdande ochavrttningar har visats p TV.Sverige br fortstta att driva frgan om ddsstraffets avskaffande inomOrganisationen fr skerhet och samarbete i (). HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i samband med 50-rsjubileet av FN:s deklaration ommnskliga rttigheter i internationella forum och traktat med n strre kraftarbetar fr denna deklarations efterlevnad,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i FN:s skerhetsrd br verka fr attde mekanismer som inrttats fr att kontrollera efterlevnaden avinternationella konventioner, bl.a. FN:s rapportrer, ges tillrckliga resursers att dessa p ett effektivt och resolut stt kan stlla regeringar till svarsi delnder dr brott mot mnskliga rttigheter frekommer,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att inom EU:s ram arbeta fr ett enat och kraftfullt upptrdandenr det gller brotten mot mnskliga rttigheter i ,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den br frmja och upprtthlla ettkraftfullt internationellt tryck p den colombianska regeringen att inledafredsfrhandlingar med gerillan och avvpna de paramilitra grupperna,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att som bistndsgivare noga br flja utvecklingen nrdet gller mnskliga rttigheter i ,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att regeringen i internationella sammanhang br krva effektivatgrder fr att stta stopp fr den straffrihet som myndigheterna i dem som frbryter sig mot de mnskliga rttigheterna,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i frhandlingarna mellan EU ochAlgeriet med kraft br driva kravet att representanter frmnniskorttsorganisationer och internationella medier skall ha mjlighet attbeska landet och gra oberoende utredningar, vervaka rttegngar ochbeska fngelser,8. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att skall intensifiera sina ptryckningar fr att ddsdomenmot upphvs och att friges, terfr sitt passoch fr full rrelsefrihet och skerhet svl i som utomlands,9. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den skall verka fr att FN:s arbetsgruppmot frsvinnanden och den srskilde rapportren om tortyr vid sitt besk iTurkiet skall ha mjlighet att rra sig helt fritt i landet,10. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i EU och Europardet mste verka fratt kraven p den turkiska statens respekt fr mnskliga rttigheter skrps,srskilt efter det ingngna tullunionsavtalet mellan och ,11. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att regeringen mste verka fr att anpassar sin nationellalagstiftning till internationella traktat som ratificerat,12. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att br lyfta fram mnniskorttsaspekten ibistndsvillkoren nr det gller ,13. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i internationella forum br intensifierasin kamp mot ddsstraffet,14. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i alla europeiska samarbetsorgan och i sittstersjsamarbete br verka fr att ddsstraffet skall avskaffas i ,och andra lnder i f.d. ,15. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i internationella samarbetsorgan brverka fr att ddsstraffet avskaffas i ,16. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om det fortsatta arbetet mot ddsstraffet i Organisationen fr skerhetoch samarbete i ().