ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02N225 · 1997-10-06 00:00:00 — Ett öppet och dynamiskt samhälle kännetecknas bl a av att möjligheterna till utveckling och framåtskridande inte hämmas av förekomsten av återhållande och dämpande faktorer som t.ex. otidsenliga och föråldrade lagar, stelbenta och rigida regelverk och myndighetsstrukturer. Land skall med lag byggas och det är ofrånkomligt att det i ett modernt och komplext samhälle med tiden skapas en svårgenomtränglig snårskog av lagar, författningar, förordningar och föreskrifter som ibland har spelat ut sin roll, ibland framstår som kontraproduktiva, ibland är felaktiga, missvisande, verkningslösa eller överflödiga. Kort sagt utvecklingen och tidsandan har hunnit förbi regeln ifråga, men denna är formellt sett ännu i kraft. behöver en bättre tillväxt och flera naturliga, okonstlade jobb. För detta krävs också ett allmänt bättre tillväxtklimat, en bördigare jordmån för entreprenörer, innovatörer, nyföretagare och idérika, arbetsvilliga entusiaster m fl. Men regelverken, en del av jordmånen, bromsar inte sällan de initiala ansatserna eller hämmar i onödan en fortsatt positiv utveckling och expansion. Men självfallet existerar även på andra områden regelverk av olika slag som inte längre fyller någon rimlig eller vettig funktion. Alla medborgare är givetvis betjänta av så adekvata, tidsanpassade, klara och entydiga lagar som möjligt i enlighet med den allmänt rådande rättsuppfattningen och rättskänslan. I den andan har självfallet , som landets högsta lagstiftande församling, ett särskilt ansvar att också föregå med gott exempel. Lika viktigt som det är att stifta nya lagar i takt med samhällets förändringar borde det vara att gallra ut föråldrade, överspelade och uttjänta lagar, förordningar och bestämmelser. Av detta skäl bör en permanent avregleringsdelegation inrättas i form av ett ekonomiskt/juridiskt expertorgan åt regeringen med årlig rapporteringsskyldighet också till . Delegationens uppgift bör bl a vara att fortlöpande och systematiskt inventera regel- och författningssamlingar, ge regeringen förslag och råd rörande sådana lagar som regeringen kan föreslå besluta att upphäva. När det på motsvarande sätt gäller förordningar och bestämmelser som på bemyndigande av regeringen utfärdats av underställda verk och myndigheter förutsätts avregleringsdelegationen också här arbeta som inspirations- och rådgivningsorgan åt regeringen. Delegationen bör verka som självständigt organ inom Statsrådsberedningen med ett effektivt, mindre kansli. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fortlöpande utmönstring av föråldrade och uttjänta lagar, myndighetsförordningar o.d., att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att till knyta en delegation som rådgivande organ till regeringen i avregleringsfrågor.
mot · GL02N227 · 1997-10-06 00:00:00 — Systemet med fasta och rörliga elavgifter (nätavgift och priset på använda kWh) är orationellt om man har ambitionen att minska samhällets elanvändning. Vanliga hushåll, jordbruk, butiker och småindustri ges ingen reell möjlighet att minska sina totala elkostnader. Därmed finns heller ingen drivkraft för minskad elanvändning. I prop.1996/97:85 Frågor om mätning m.m. på elmarknaden säger regeringen: Förutsättningarna för konsumenter med låg elförbrukning att dra nytta av de nya förhållandena i elhandeln är dock begränsade av ekonomiska skäl. För dessa kunder motsvarar kostnaderna för elenergi normalt knappt en tredjedel av de totala elkostnaderna. Nätavgifter och skatter svarar för resterande del. Utrymmet för att göra besparingar på totalkostnaden är därför mindre för dessa kundgrupper än för konsumenter med större elförbrukning där elenergins andel av totalkostnaden är större. Det står helt klart att det bland de nämnda kundgrupperna finns en stor potential för elsparande. Man bör därför ändra systemet för elmätning på ett sådant vis att det blir intressant även för vanliga hushåll och andra mindre elkonsumenter att spara el. Det finns och uppkommer alltid problem när man skall byta system. Ett sådant problem är givetvis att själva elleveransen skall skötas av ett bolag skilt från nätbolaget. Denna princip är riktig för att få fram de riktiga kostnaderna. Man bör därför hitta ett system som både gör det möjligt att minska kundens fasta kostnader och som behåller principen med skilda bolag. Man kan exempelvis tänka sig att nätbolaget skall ha viss del av den rörliga avgiften. Det viktiga är dock att den rörliga elkostnaden ökar på den fasta nätkostnadens bekostnad. Ju större del av totalkostnaden som ligger på elpriset, desto mer ökar motiven för små elkunder att spara. Ur samhällets synvinkel är det viktigt att elsparandet ökar och dessutom uppfattas som intressant av både stora och små elkonsumenter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge konsumenter med låg förbrukning av elenergi en reell möjlighet att påverka sin totala kostnad, att hos regeringen begär att frågan om förhållandet mellan fasta och rörliga elkostnader utreds.
mot · GL02N228 · 1997-10-06 00:00:00 — Fyrverkerier särskilt är en gammal svensk tradition. Mestadels hanteras väl de pyrotekniska pjäserna med omsorg men allt oftare förekommer ren okynneshantering inte minst av ungdomar. Detta skapar växande problem för både människor och djur. Frågan är uppmärksammad i (se 1995/96:NU16). Man fann då att lagstiftningen fick anses tillräcklig men förutsatte att utvecklingen skulle uppmärksammas även i fortsättningen. Vid nyårshelgen 1996/97 förstärktes beklagligtvis problem och föranledde därför interpellation och frågor i . Fyrverkeriproblematiken måste nog nu lösas lagstiftningsvägen. Så sker lämpligen genom att i lagen skilja mellan fyrverkerier med eller utan knalleffekt. Det skulle då bli förbjudet att använda exempelvis s.k. bomber utan tillstånd. Sådan lagstiftning finns redan i och . Vid en interpellationsdebatt uttalade justitieministern att man kunde överväga att ha en svensk lag som mera överensstämde med den övriga nordiska lagstiftningen. Mot denna bakgrund borde det nu vara rimligt att en göra en översyn av vår lagstiftning om fyrverkerier. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fyrverkerier.
mot · GL02N229 · 1997-10-06 00:00:00 — Fyrverkerier eller vid andra festliga tillfällen upplevs av många som höjdpunkter. Däremot är användandet av smällare ytterst plågsamt för många människor och djur, såväl fysiskt som psykiskt. koncentrerades smällandet till nyårsfirandet, men numera har smällandet ökat i både omfattning och tidsperspektiv. Smällarna har blivit billigare och mer lättillgängliga, vilket har gjort att handeln ökat, speciellt bland ungdomar. Alltfler allvarliga personskador inträffar i samband med smällandet. Förutom personskador sker skadegörelse bland annat i brevlådor och i brevinkast i lägenheter, som har gett upphov till lägenhetsbränder. Även ladugårdsbränder har förekommit, där djur har drabbats. Smällare har varit upphov till många bränder. Det är inte rimligt att fortfarande tillåta smällare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att smällare förbjuds i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02N230 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid varje nyårsfirande och kring de andra stora helgerna rapporteras om nya olyckor och tillbud i samband med hantering av fyrverkeriartiklar. Det mänskliga lidandet till följd av ögonskador, invaliditet och till och med dödsfall är stort. Samhällets kostnader för sjukvård och rehabilitering är stigande. Trenden tycks dessutom vara att hanteringen av fyrverkerier inte bara ökar i kvantitet utan också att den går ned i åldrarna och att det blir allt vanligare med fyrverkerier med stora laddningar. Ofta torde olyckorna hänga samman med felaktig hantering av fyrverkeriartiklarna. Detta tyder på att det inte räcker med insatser för att förbättra den tekniska kvaliteten eller laddningarnas storlek utan det krävs också begränsningar i hanteringen. Den omfattande användningen och koncentrationen av fyrverkerier vid t ex nyårshelgen medför dessutom stora olägenheter för äldre människor, ljud- och ljuskänsliga djur samt flyktingar med krigsupplevelser m fl. Hänsynen till dessa kräver också en omfattande översyn av hanteringen av fyrverkeriartiklar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av hanteringen av fyrverkeriartiklar.
mot · GL02N231 · 1997-10-06 00:00:00 — Fyrverkerier har från att ha varit ett festligt sätt att salutera det nya årets inträde, blivit en lång utdragen pina för många människor och djur. Det börjar redan någon dag och pågår i en veckas tid. Nyårssmällandet ökar , åtminstone i många skånska kommuner. övergår smällandet i ren terror, som när bomber och smällare kastas i portgångar, efter människor och efter fordon. Att beteckna smällandet som en sanitär olägenhet och som miljöstörande verksamhet är ingen överdrift. I kommun har tagits beslut om att begränsa smällandet i områden vid sjukhus och ålderdomshem genom information och samarbete mellan kommun, skola och polis. Detta har dock visat sig vara verkningslöst. är annars ofta det effektivaste sättet för att komma tillrätta med denna typ av problem. I finns en lagstiftning som skiljer mellan fyrverkerier med och utan ljudeffekt, där användande av dem med ljudeffekt kräver tillstånd. Denna reglering av fyrverkerier verkar ha haft en god effekt i vårt grannland. För att komma tillrätta med detta problem verkar det inte finnas någon annan utväg än lagstiftning i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftning mot fyrverkerier och smällare.
mot · GL02N234 · 1997-10-06 00:00:00 — Fyrverkeri och smällare i samband med , festivaler, jubileer och andra högtider kan vara uppskattade och trevliga arrangemang. Men det är oerhört viktigt att det sker i strikta och kontrollerade former. har bruket av smällare tenderat att öka allt mer, vilket medför olägenheter av olika slag. Det är helt uppenbart att åldringar, sjuka och handikappade människor lider av smällarna, som ofta överraskar omgivningen. Det förekommer många okynnessmällar och raketuppskjutningar genom missbruk av nödraketer till men för bland annat larmcentralerna. Barn kan få hörselskador av det korta och intensiva ljud som smällarna orsakar. skadas mellan 1 100 och 1 500 personer av pyrotekniska leksaker. Dessutom brinner ett 50-tal lägenheter upp och många brevlådor, soptunnor och annan egendom förstörs, enligt . släppte smällare och fyrverkerier ut tungmetaller i , enligt de beräkningar som gjort. Beräkningarna utgår från en miljökonsekvensutredning som gjort för att uppskatta utsläppen i samband med fyrverkerier. som deltar i uppger att fler än hälften av landets 700 000 hundar är skotträdda. Vi anser att det allvarligt bör övervägas om inte en särskild lagparagraf borde införas när det gäller rätten att sälja pyrotekniskt material och minimera försäljningen av större och tyngre pjäser till allmänheten. En begränsning till mindre pyrotekniska föremål borde införas för allmänheten, medan större avskjutningar skulle utföras endast av kompetenta personer, vid särskilda ramper. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fyrverkeri och smällare.
mot · GL02N236 · 1997-10-06 00:00:00 — En pilot- och forskningsanläggning för framställning av etanol En hållbar utveckling innebär att vi som lever klarar våra behov utan att äventyra förutsättningarna för framtida generationer. Minskad miljöbelastning, effektivare resursanvändning och ökad användning av förnybara resurser står i samklang med hög tillväxt och är en förutsättning för den. Politiken för att ställa om till ekologisk hållbarhet utgör i sig en tillväxtpotential och är därför en del av politiken för att stärka det svenska näringslivet och öka sysselsättningen. Den globala marknaden för miljöteknik, miljöanpassade och resurssnåla produkter växer snabbt. Omställningen av energisystemet är ett led i strävan att vara ett föregångsland när det gäller att skapa en hållbar utveckling. Om och svensk industri går i spetsen för en utveckling mot ekologisk hållbarhet kan det ge konkurrensfördelar på dessa framtidsmarknader. har länsstyrelserna i och , , och kommuner samverkat kring projektet . I det projektet finns en lång rad av FoU-åtgärder för att få till stånd mer etanol-produktion baserad på skogsråvara. En av de viktigaste åtgärderna är att besluta om och uppföra en pilotanläggning för att utveckla de bästa teknikerna och processerna för att producera etanol baserad på skogsråvara. Den ovannämnda regionen utgör ett etanolcentrum där är den enda plats i som i någon omfattning producerar etanol som bränsle. Detta tillsammans med ett mångårigt FoU-arbete gör att är den lämpligaste orten för etablering av en pilotanläggning som ett första steg. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av en pilotanläggning i för produktion av etanol baserad på skogsråvara.
mot · GL02N237 · 1997-10-06 00:00:00 — God svensk design som instrument att stimulera gröna jobb Den s.k. kretsloppsmiljarden spelar en viktig roll i utvecklingen mot ett mer uthålligt samhälle. Satsningen ska bidra till nya jobb i miljösektorn och stimulera näringslivets utveckling. I förordning 1996:1378 exemplifieras ett antal områden, som har betydelse för omställningen av . Där anges också att bidrag i särskilda fall kan ges även till annat, som främjar en ekologiskt hållbar utveckling. Av förordningens fjärde paragraf framgår att verksamheterna eller åtgärderna skall antas 1. medföra en påtaglig förbättring av miljön 2. bidra till utveckling av ny teknik eller nya arbetsmetoder 3. öka sysselsättningen. Inom näringslivet utvecklas en mängd produkter och processer, som ska bidra till omställningen till ett mer uthålligt samhälle. Mycket talar för att svensk industri har goda förutsättningar att ta betydande marknadsandelar genom sina satsningar på produkter med miljöinriktning. Den relativt nya marknaden för miljöprodukter innebär emellertid att företagen ägnat större uppmärksamhet åt den tekniska utvecklingen av miljöprodukter än åt design och marknadsföring av produkterna. Om svenska produkter ska få ordentlig genomslagskraft krävs att större engagemang kan läggas ner på design med hänsyn till såväl användbarhet som skönhet. Det finns relativt hyggligt med resurser för att stimulera teknisk utveckling av nya produkter, medan möjligheterna till designinsatser är begränsade till de designcheckar, som i annan ordning förmedlas via Svensk Industridesign. Designinsatser kan spela en stor roll för att öka intresset för miljöprodukter av olika slag. Därför bör uppsökande verksamhet med industridesigners bland företag verksamma inom miljösektorn liksom renodlade designcheckar, väl tillgodose syftet med kretsloppsmiljarden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om designinsatser inom miljösektorn.
mot · GL02N238 · 1997-10-06 00:00:00 — Exporten är av avgörande betydelse för ekonomin i och därmed också för sysselsättningen. En grov tumregel är att i export ger ett arbetstillfälle. Den svenska marknaden är för många företag alltför liten och försäljning utomlands är i många fall nödvändig för att ge ett tillräckligt kundunderlag. Detta gäller även många småföretag. För att komma igång på utlandsmarknaderna är dessa dock ofta beroende av hjälp i olika former. Detta är anledningen till att staten engagerat sig i exportfrämjandet. Den centrala exportfrämjandeorganisationen är Exportråd, som drivs gemensamt av staten och näringslivet (genom ). Staten har kraftigt minskat bidragen till en halvering har skett . I budgetpropositionen föreslås en minskning med ytterligare till . Detta är mycket olyckligt i sig och får negativa konsekvenser för att fullfölja sin uppgift och därmed också för exporten och sysselsättningen. I de flesta andra länder satsar staten betydligt mer på exportfrämjande än , både i absoluta tal och relativt sett. I många länder synes också utrikesmyndigheterna vara mer engagerade i exportfrämjandet än hos oss. Detta innebär att svenska företag får en konkurrensnackdel gentemot sina utländska konkurrenter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om exportfrämjande åtgärder samt behovet av att utrikesmyndigheternas tid för exportfrämjande verksamhet ökar.
mot · GL02N242 · 1997-10-06 00:00:00 — Staten och turistnäringen äger och finansierar tillsammans. utländska marknadsföring har haft en positiv effekt. Statens krav på att näringslivet skulle gå in med dubbelt så stort belopp som staten, dvs , för internationell marknadsföring har också uppfyllts. Målsättningen är att hjälpa svensk turism att finna målgrupper utomlands och ge en samlad bild av , på samma sätt som många andra länder i och länge arbetat. har kontor i , , , , , , , , , och . Ambitionen är att utveckla verksamhet i ytterligare länder. Enligt var den svenska turistnäringens exportvärde 1995 och totalt omsätter turistnäringen drygt 100 miljarder. Turistnäringen är väldigt arbetsintensiv och sysselsätter ca 134 500 människor. utgörs alltså endast av turismen i av utländska besök, denna siffra har potential att öka väsentligt. Men en ökande turism får inte innebära att natur- och kulturvärden exploateras ovarsamt. ståndpunkt är att en ökad turism tvärtom inte bara ger möjlighet till utan måste gå hand i hand med aktivt bevarande av natur- och kulturvärden. har en utmärkt möjlighet att nyansera den glättighet och produktinriktade marknadsföring näringslivet tenderar att hemfalla åt och i stället ge en samlad bild av som ett natur- och kulturland. Ett avbrott i finansieringen skulle emellertid rasera de resultat som nåtts. Jag menar därför att internationella marknadsföring skall stärkas så att staten beviljar med krav att näringen går in med . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag att ge en samlad bild av som ett natur- och kulturland, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stärkt stöd åt internationella marknadsföring.
mot · GL02N243 · 1997-10-06 00:00:00 — träffades på internationellt plan en överenskommelse om att varvsstödet i olika länder skulle vara avvecklat . Detta är naturligtvis det rätta, en avveckling betyder ju konkurrens på så lika villkor som möjligt. I , som enda land, är de direkta subventionerna avvecklade . Kvar finns rätt till vissa kreditgarantier. kan det emellertid konstateras att praktiskt taget alla andra länder fortsätter att subventionera sina varv. I , , , och lämnas fortsatta subventioner på mellan av ordersummorna. Dessutom har beslutat att återigen subventionera sin varvsnäring. Detta får naturligtvis rent absurda resultat för svenska varvsindustrier. Dels går våra företag miste om order, dels får våra företag leverera delar av fartyg till företag i andra länder som har subventioner från sina stater/länder. I är de stora nybyggnadsvarven avvecklade. Dock finns några mindre varv, något företag som tillverkar skrov till andra länders varv och några reparationsvarv, kvar. Exempel kan vara Cityvarvet i , och i . Det är självfallet viktigt att dessa får vara kvar och utvecklas, både för att klara service och reparationer av svenska fartyg men också av andra fartyg som vistas i våra vatten. Det bör också vara viktigt för landet att ha viss beredskap för att kunna bygga i vart fall stora delar av civila fartyg . Det första och mest naturliga är att som agerar kraftfullt för att avveckla subventionerna i alla länder. Till dess att andra länder är beredda att avveckla sina subventioner bör vi sträva efter att skapa samma villkor som i andra länder. Risken är annars uppenbar att ytterligare företag slås ut av osund konkurrens. har i ett enhälligt uttalande ställt sig bakom dessa krav. Vårt land har inte råd att vara ädlare än andra länder, framför allt inte med en arbetslöshet som är så hög som den är i f.n. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensk varvsindustri.
mot · GL02N244 · 1997-10-06 00:00:00 — diskuteras den elintensiva industrins långsiktiga framtid mot bakgrund av de ökande energikostnaderna. är landets mest elintensiva län med både stor elproduktion och stor elförbrukning. Elanvändningen inom industrin i är lika stor som industrin i hela och . De tre största elintensiva företagen (indirekta sysselsättningseffekter inräknat) svarar för av den totala sysselsättningen i kommunen. Statsmakterna har successivt höjt elbeskattningen. Det medför att konkurrenssituationen har försvårats bl.a. för landets enda aluminiumsmältverk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den elintensiva industrins konkurrenssituation.
mot · GL02N248 · 1997-10-06 00:00:00 — har de enskilda regionernas egen utvecklingskraft fått allt större betydelse för ekonomiska utveckling. Allt större förväntningar har därmed lagts på småföretagens konkurrenskraft, expansionsförmåga och sysselsättningsutveckling. Nya företagsformer, nya utvecklingsmetoder och nya offentliga stödåtgärder utvecklas successivt för att påverka utvecklingen inom detta breda och komplicerade område. Bland exemplen på nya företagsformer med intressant utvecklingspotential finns t.ex de nya kooperativen som medger enkla juridiska lösningar för att i liten skala pröva nya affärsidéer i både service och tillverkningsföretag. En stark tillväxt av kvinnligt företagande har bl.a. bidragit till att öppna nya verksamhetsområden för affärsverksamhet. Ett mycket omfattande praktiskt utvecklingsarbete pågår i projektform i hela landet där olika metoder prövas för att främja övergång från lönearbete till företagande, entreprenörsutveckling, egenföretagande, expansion av småföretag etc. Framväxten av nya former av mikro- och småföretag ställer bl.a. nya krav på associations- och skatterättsliga lösningar om denna nya entreprenörsanda ska kunna tas till vara. Det behövs bättre kunskaper och kraftfullare stöd från den offentliga sidan. En översyn borde ske av olika slags regelverk och en kraftsamling ske genom en sammanläggning av statens organisatoriska resurser för regional småföretags- och glesbygdsutveckling. Med hänsyn till den snabba utveckling som pågår inom den statliga småföretagsfrämjande politiken bör genomföra en utvärdering av vilka organisatoriska konsekvenser som den nuvarande utvecklingen medför. Vi vill i sammanhanget peka på de resurser för bygde- och småföretagsutveckling som finns hos och i och de möjligheter detta ger för en effektivisering genom sammanläggning av verksamheter som bedrivs såväl inom som och , vilket ger utomordentligt goda förutsättningar för organisatoriska lösningar i . En kombination av kompetens och erfarenheter inom företagsutvecklingsområdet med inriktning på nya entreprenörer i landsbygdsområden och Institutets breda kompetens inom tillämpad forskning och utvärdering beträffande regional utveckling, borde således ge goda möjligheter till rationella organisatoriska lösningar med placering i . ligger dessutom geografiskt mitt i och centralt i de glesbefolkade områden som är av största intresse för småskalig företagsutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggning till av centrum för småföretagsutveckling m.m.