mot · GL02Ub250 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi anser emellertid att det visat sig att vi hade rätt när vi på några punkter hissade varningsflaggor för en del inslag i försöket. Det gällde bl a att föräldrarna skulle kunna ges majoritetsställning och att detta skulle kunna sätta det politiska målstyrningsinstrumentet ur spel. Särskilt med tanke på att det är meningen att det politiska ansvaret fortfarande skall kunna utkrävas genom val till kommunfullmäktige. Vidare kan det finnas en viss motsättning mellan rektorns yttersta ansvar för hela verksamheten och de föräldrar som väljer att engagera sig. Att endast 3 av 67 000 grundskoleenheter har visat intresse för föräldrainflytande av regeringens modell måste trots allt tolkas som att man gjorde en viss överskattning av efterfrågan på denna form av föräldramakt. Föräldrarnas inflytande får inte innebära att de övertar det professionella och pedagogiska ansvaret för hur undervisningen skall bedrivas. En föräldramajoritet i kommunala skolor kommer i praktiken ändå att kunna ges ett betydande inflytande på andra områden av mer administrativ karaktär när det gäller utformning av skolans verksamhet. Ett grundläggande krav är att det finns tydliga regler för den process som tillämpas för att utse ledamöter i föräldrastyrelsen. Det kan finnas risk för att det finns en alltför romantiserad bild av att alla föräldrar har samma åsikt om verksamheten. Föräldrar har, precis som politikerna i skolstyrelsen eller personerna i skolans ledning, inte sällan fundamentalt olika uppfattningar. Vi menar dock att problemen kan lösas och vi är därför beredda att prova oss fram till ett bra föräldra- och elevinflytande i skolan. 4.8.2 Professionalism för att bedöma allmänintresset Det är viktigt att ta hänsyn till att föräldraintresset för det egna barnet inte alltid är detsamma som allmänintresset att tillfredsställa samtliga barns behov. Den professionella skolledningen har av naturliga skäl lättare att urskilja allmänintresset och behovet hos barn som behöver särskilt stöd. 4.9 Informationsteknik som verktyg i alla ämnen Den snabba utvecklingen inom informationstekniken berör även skolan. Det är därför viktigt att skolan följer med i utvecklingen och att de IT-projekt som bl a och kompetensutveckling satsar på i svenska skolor noggrant följs upp så att inte tekniken ensamt hamnar i centrum i stället för pedagogiken. Att hantera datorer, veta hur man kommunicerar på de elektroniska motorvägarna och kännedom om datorns användningsmöjligheter är avgörande kunskaper och färdigheter för 2000-talet. Den som saknar sådana kunskaper kommer att vara handikappad på framtidens arbetsmarknad. En utveckling mot segregation mellan dem som har haft tillgång till datorn som arbetsverktyg och de som inte haft det, måste motverkas. Därför har liberalerna som mål att alla elever skall ha tillgång till egna datorer. Vi menar att det finns en uppenbar risk att flickorna kommer på undantag vid användningen av datorer. Detta måste via skolan aktivt förebyggas, t ex genom att flickorna får särskilt stöd och handledning, och därmed får en ökad chans att själva pröva. Kunskapen om datorer måste också utvecklas så att användningen inte bara sker inom ett särskilt ämne eller stannar vid tekniken den måste elevanpassas och integreras i övrig undervisning för att bli en naturlig del av skolans arbetsmetodik. Då är en förutsättning att alla lärare inom alla årskurser har tillgång till och kunskap om de möjligheter som modern ger. Lärarna måste därför först och främst få fortbildning i användningen av den nya tekniken. bör initiera en ökad utveckling av programvara för interaktiv användning av multimedia. liberalerna anser att det är viktigt att kommunerna tar upp satsningar på informationsteknik i sina skolplaner. Varje klassrum borde via Internet få möjlighet att skapa kontakt med andra skolor och ungdomar ute i världen. Det är i detta sammanhang viktigt att påtala vikten av att aktuella och relevanta läromedel används i skolan. Skolbiblioteken har här ett särskilt ansvar. 4.10 Mobbning och annat våld Av den kartläggning om svenska elevers hälsa som genomför regelmässigt framgår att av femteklassare och av landets niondeklassare mobbas. Andra undersökningar visar på än mer skrämmande siffror. har antalet polisanmälda misshandelsbrott mot barn nästan fyrdubblats. Det ökade skolvåldet är ett viktigt inslag i denna dystra statistik. En rikstäckande undersökning visade att hade (ungefär 1 500) av pojkarna och (ungefär 500) av flickorna i landets niondeklasser blivit misshandlade så att de behövde vård av sköterska, läkare eller tandläkare. Var femte skolledare på gymnasier tillkallade /94 polisen på grund av våld. Våldet är i sig ett hinder för framåtskridande och innebär en smygande devalvering av människovärdet. Våldet i elevernas arbetsmiljö är oacceptabelt. Skolans huvuduppgift är och skall vara elevens kunskapsuppbyggnad och utveckling som individ i samverkan med andra. Det är föräldrarna som har ansvaret för barnens fostran, men skolan måste än tydligare i samverkan med föräldrar agera med kraft mot alla former av våldstendenser, mobbning och främlingsfientlighet. Under ett par års tid har flera allvarliga händelser klart visat behovet av tydliga signaler och behov av mobilisering mot alla former av våld och mobbning. Den nya läroplanen skärpte skolans och skolpersonalens särskilda ansvar. Regeringen har valt att ytterligare skärpa skollagen som stöd för det lokala arbetet mot mobbning. Vi välkomnar detta förslag. Men kanske är det än viktigare att det finns tydliga rutiner och metoder, till exempel rapporteringsskyldighet för lärarna och för hur skolorna skall agera. Ett åtgärdsprogram mot mobbning och därmed en handlingsberedskap, om problem skulle uppstå, måste finnas på alla skolor. Ytterst handlar det om rättssäkerheten för elever och föräldrar. 4.11 Motverka segregationen i skolan Det finns kommuner i där segregation är ett påtagligt problem. Speciellt framträdande är detta i storstadsområdena. Det är ofta en direkt följd av det segregerade boendet som i sin tur är en följd av "rekordårens" bostadspolitik, formad i traditionellt socialdemokratiskt planeringstänkande. anser att rätten att fritt välja skola kan vara ett medel mot segregation. Men det krävs fler åtgärder än så. Fördelningen av resurser måste ta större hänsyn till att skolor som har många barn, med behov av särskilt stöd, måste ges större resurser. Att bo i ett område med tung social belastning skall inte vara liktydigt med att den närmaste skolan är dålig. Tvärtom, det finns många exempel där den goda skolan blomstrar även i de mest "karga" bostadsområden. Eftersom eleverna i dessa områden har störst behov av en god skola, måste kommunerna satsa särskilt just där och det handlar ofta om ledarskap och engagerade lärare. En genomtänkt resursfördelning och mer lokalt självstyre gör det möjligt att förvandla onda cirklar till goda. 4.12 Jämställdhet i skolan Bristande jämställdhet är både en kunskapsfråga och en pedagogisk fråga. Problemet har sitt ursprung i den mellan män och kvinnor generellt sett kraftigt könssegregerade svenska arbetsmarknaden. Denna uppdelning är särskilt tydlig i utbildningssystemet. Bristande kunskaper om jämställdhet innebär att verksamheten i skolan inte planeras och struktureras för att möta de olika krav som ställs av pojkar och flickor. Denna kunskapsbrist visar sig senare generera ett allvarligt pedagogiskt problem genom att undervisningen inte utformas på ett sådant sätt att det svarar mot pojkars och flickors olika behov av kunskap, uppmärksamhet och identitetsskapande. Skolan och ytterst dess rektor har ansvaret för att aktivt främja kvinnors och mäns möjligheter att motverka de traditionella könsmönstren. Jämställdhet får inte bli en fråga som prioriteras vart efter den enskilde lärarens inställning och kunskaper. Därför måste lärarnas kunskaperna på detta område följas upp löpande. Arbetet med att förbättra jämställdheten måste således bli en integrerad del av undervisningen i skolan. Som ett första steg måste denna kunskap förmedlas till eleverna vid lärarutbildningen. För att även nå resultat på kortare sikt bör jämställdhetsfrågor lyftas fram i lärarnas fortbildningsprogram. En förbättrad kunskap om och insikt i de brister i jämställdheten som finns i dagens samhälle måste förmedlas till skoleleverna och diskuteras i klassrummet. 5 Lärarna skolans viktigaste resurs 5.1 Lärare världens finaste yrke Att arbeta med barn och ungdomar inom skola och barnomsorg är bland de finaste och viktigaste uppgifter man kan ha. Därför måste läraryrkets status stärkas och lärarkårens professionalism erkännas. Det är en viktig uppgift för politiken att bidra till att detta kan bli möjligt. Så gott som varje svensk har en egen personlig uppfattning om vad läraryrket innebär. Inte sällan präglas denna uppfattning av egna erfarenheter från skoltiden. Det gör att läraryrket kanske är det mest debatterade yrket i vårt land. Läraryrket är också ett av de yrken som är utsatt för störst förändringstryck. Nya politiska reformer, förändrade arbetsformer genom nya avtal samt utmaningar i form av helt nya kunskapskrav gör att läraryrket ser helt annorlunda ut än det gjorde . Det förändrade samhällsklimatet, arbetslösheten och en ökad andel invandrarbarn i skolan ställer högra krav på såväl pedagogisk förmåga som social kunskap. liberalerna anser att det är bra att läraryrket har tydliga politiska krav på sig. Det är dessutom viktigt att lärarna får det stöd de behöver för att klara av sina viktiga arbetsuppgifter. Vi ser med stort allvar på de rapporter som vittnar om att alltfler lärare upplever sin arbetsmiljö som psykiskt pressande och att ansvaret, utöver att förmedla kunskap, ofta känns tungt att bära. Det är viktigt att skolans huvudmän ser till att stöd i form av fortbildning och en väl fungerande elevvård finns till hands för att ge lärarna en bättre möjlighet att klara av de krav som ställs . Ansvaret att förmedla kunskap till en uppväxande generation är avgörande för jämlikheten, välståndet och demokratin. 5.2 Ökat behov av utbildade lärare Beräkningar visar att det kan komma att saknas uppemot 10 000 lärare , som lika många anställda inom barnomsorgen kan förväntas bli övertaliga. Det är därför bra att regeringen nu föreslår en ökad antagning till lärarutbildningarna. Men anser att problemet inte endast ligger i antalet platser utan även i hur man skall få fram fler sökande, både män och kvinnor. Om detta säger regeringen alltför litet. Regeringen måste återkomma med konkreta förslag på hur dessa obalanser skall kunna hanteras, samt hur kvaliteten i skolan skall kunna upprätthållas. Den satsning om som statsrådet i en debattartikel utlovade redan innan regeringen lagt fram sin budget återfinns dessvärre inte i regeringens budgetalternativ. Det är litet märkligt att statsrådet lovar pengar som inte finns budgeterade. 5.3 Professionella lärare ger kvalitet Läraryrket har genomgått stora förändringar. Politiska reformer, förändrade arbetsformer, nya avtal samt utmaningar i form av helt nya kunskapskrav gör att läraryrket ser helt annorlunda ut än det gjorde . Samhällsklimatet, arbetslösheten och en ökad andel invandrarbarn i skolan ställer höga krav på såväl pedagogisk förmåga som social kompetens. Den nya målstyrda skolan har gett lärarna större frihet men ställer även större krav på dem. Det är bra. Men skall det fungera väl måste lärarna få det stöd de behöver för att klara av sina arbetsuppgifter. Fler karriärvägar, ökade möjligheter till löneutveckling, inrättande av sk lärarlegitimationer, ökad konkurrens mellan skolor och pedagogiska inriktningar kan stärka läraryrket. Den kommitté som fått i uppdrag att se över lärarutbildningen bör i ett tilläggsdirektiv få i uppdrag att även behandla lärarnas karriärmöjligheter. Svensk skola saknar i internationell jämförelse en naturlig koppling mellan arbetsliv och skola. Det är inte bra. I våra främsta konkurrentländer satsar arbetslivet mer på yrkesutbildningen både ekonomiskt och personellt än vad som sker i vårt land. Det är nödvändigt att ändra detta förhållande om resultaten skall motsvara de krav och snabba förändringar som finns inom arbetslivet. Vi kan inte fortsätta med att ha ett slutet offentligt skolsystem som innebär att skolan förmedlar både teoretiska och praktiska kunskaper. För att lyckas krävs det att skola och arbetsliv tar ett betydligt större ansvar och samverkar. Engagemanget från arbetslivets sida måste öka. På samma sätt måste skolan lära sig att arbeta tillsammans med arbetslivet. 7 Svenska skolor i utlandet Vi avvisar besparingen på svenska skolor i utlandet. När fler och fler svenskar arbetar utomlands, inte minst genom vårt medlemskap i , är det viktigare att de har tillgång till svensk grund- och gymnasieskola för sina barn. I finns omfattande modersmålsundervisning för invandrarbarn. Den utgår ifrån insikten att människor fungerar bättre om de också får utveckla det språk som talas i hemmet. Tvåspråkighet ses som en tillgång i . Att då skära ner på undervisningen i svenska för svenska barn utomlands är oklokt. De ca 4 300 barn som får undervisning i svenska utomlands borde rimligen ses som en framtida resurs för . CSN har varslat att barn till anställda i svenska företag utomlands inte skall få studiehjälp, undantag barn till missionärer, och biståndsarbetare. motsätter sig denna besparing. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som innebär att den pedagogiska verksamheten för barn kan utvecklas inom barnomsorgen i enlighet med motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolplikt och en tioårig grundskola, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurser till barn med särskilda behov, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elever med läs- och skrivsvårigheter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alla elevers rätt till undervisning som gör det möjligt att nå baskraven i skolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om godkända kunskaper i svenska, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om individualiserad undervisning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avveckla timplanen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betyg fr.o.m. årskurs 6, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att återinföra regelbundna, obligatoriska nationella prov, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om godkännande av fristående skolor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättningen till fristående skolor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett ökat elev- och föräldrainflytande i skolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en genomtänkt satsning på IT i skolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fler utbildade lärare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhet i skolan, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning: Bidrag till svensk undervisning i utlandet