mot · GK02Ju37 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:164 Europol 1 InledningRiksdagen ställs inför regeringens proposition om Europol i ett läge därmånga oklarheter föreligger. Förhandlingarna i regeringskonferensen omändringar i ser ut att ändra förutsättningarna radikalt vadavser det mellanstatliga samarbetet. Det kan därför ifrågasättas omriksdagen överhuvudtaget kan ta ställning till en proposition som utgårfrån nuvarande EU-fördrag.Olika konventioner (Europolkonventionen, ,och Yttre gränskontrollkonventionen; till detta kommerden s.k. högnivågruppen mot organiserad brottslighet vars förslag skaredovisas för rådet vid toppmötet ) inom det mellanstatligasamarbetet överlappar varandra. Likheten mellan t.ex. Schengensamarbetetoch Europol är slående och då framför allt vad gäller bekämpningen avnarkotikabrottslighet och annan internationell brottslighet. Trots detta saknasi regeringens proposition en diskussion om gränsdragningen mellan Europoloch Schengensamarbetet.2 Tillträde till EuropolkonventionenMiljöpartiet avslår regeringens proposition om Europol. Vi motsätter ossen utveckling som kan leda till en överstatlig federal polis. Däremotanser vi att skall fortsätta att utveckla det mellanstatligapolissamarbetet med Interpol.2.1 Europolkonventionen och förslag till svensk lagstiftningSom regel brukar regeringen när den begär att skall godkännaen internationell överenskommelse lägga fram förslag till denlagstiftning som behövs för att genomföra åtagandena iöverenskommelsen. Så har inte skett i detta fall.För närvarande pågår en febril lagstiftningsaktivitet inom en mängdområden, som på ett eller annat sätt har anknytning till bl.a. bestämmelser. Då det rör sig om förslag som kan komma attpåverka rättighetsskyddet i regeringsformen finns risk för att intekan genomföra alla de åtaganden som finns i Europolkonventionen.Miljöpartiet anser därför att inte kan ta ställning tillkonsekvenserna av Europolkonventionen förrän all lagstiftning som behövsför att genomföra åtagandena i konventionen har föreslagits . Enmöjlighet är då att skjuta upp ratificeringsprocessen tills detta är klart.2.2 EU:s regeringskonferensGår nuvarande förslag till ny fördragstext igenom kommer vi att få meröverstatlighet vad avser polis- och straffrättssamarbete. Här föreslåsnämligen bindande rambeslut om tillnärmning, bindande beslut om andraåtgärder, förslagsrätt för kommissionen samt mer inflytande förEuropaparlamentet och EG-domstolen.Det är oklart hur denna förskjutning från tredje till första pelaren förhållersig till 10 kap. 2 § regeringsformen om att regeringen får ingå vissainternationella överenskommelser endast med godkännande.Genom ett rambeslut kan t.ex. rådet bestämma att Europol skall få utövamyndighetsutövning; detta beslut kan då genomföras utan riksdagensgodkännande. En annan oklar fråga är hur en sådan kompetensöverflyttningförhåller sig till 10 kap. 5 § regeringsformen.Jämförs t.ex. förslaget om rambeslut inom tredje pelaren med dagenskonventioner så kan konstateras att skillnaden är väsentlig. En följd häravblir bl.a. att EG nu kan använda de "tvångsmedel" som finns gentemotmedlemsstater som inte fullgör sina skyldigheter.Miljöpartiet förutsätter därför att justitieutskottet avvaktar behandlingen avpropositionen tills tagit ställning till regeringskonferensensfördragsändringar.3 Europolkonventionen3.1 Europols behörighetAv artikel 2.1 framgår att Europols uppgift är att förbättra effektivitetoch samarbete mellan de behöriga nationella myndigheterna i derasarbete för att förebygga och bekämpa terrorism, narkotikahandel ochannan allvarlig brottslighet. Men av artikel 2.2 framgår att dennabegränsning av behörigheten inte är permanent. Europols behörighetkommer således efter hand att utökas med andra brott genom beslut avrådet. Konventionens tillämpningsområde kan alltså ändras utan att denmer omständliga proceduren för konventionsändring i artikel 43.1behöver tillgripas.Om regeringens proposition går igenom i hemställer Miljöpartietom att skall ta ställning till att konventionens tillämpningsområdeendast skall kunna ändras enligt artikel 43.1.3.2 Europols operativa syften?Europols arbetsuppgifter är uppdelade på tre områden enligt artikel 3.1-3.Det första - och viktigaste - av dessa bekräftar Europols egenskap avunderrättelseorgan för främst operativa syften. Det andra området tarsikte på Europols strategiska underrättelse - och informationsverksamhetoch det tredje området - som kan bli aktuellt om resurserna så medger -anger Europols roll som ett slags övergripande serviceorgan tillmyndigheterna i medlemsstaterna.Vissa medlemsländer, t.ex. , vill ge Europol operativabefogenheter att aktivt kunna agera i medlemsländerna. Vi kommer i sådanafall att få en speciell europeisk polisenhet som fritt kan röra sig inom EU. Ensådan utveckling är fullt möjlig och skulle godkänna regeringensproposition motsätter vi oss detta. hemställer därför om attriksdagen tar ställning mot ett Europol som med egen polis kan agera imedlemsländerna.3.3 Europols datasystemDen centrala beståndsdelen i Europol kommer att vara dess databaseradeinformationssystem. Detta skall bestå av tre olika register. Uppgifterna iregistren kan bl.a. "avse personer mot vilka det finns graverandeomständigheter som ger anledning anta att de kommer att begå brott..."Dessa uppgifter är medlemsstaterna skyldiga att utan särskild begäranföra in i registren från sina egna register. Vidare får det föras in uppgifterom vittnen, brottsoffer, kontakter eller medhjälpare och andra personersom kan lämna uppgifter om de brott som utreds. Det är också tillåtet attföra in personuppgifter av ännu mer känslig karaktär, "t.ex. politiskåskådning, ras eller etniskt ursprung".Poliser i Europols medlemsländer inte bara får utan skall förse den centraladatabasen med uppgifter. Dessutom finns befogenheter att utbyta informationmed tredje land.Svenska lagregler om polisens register m.m. är mera restriktiva i för-hållande till Europolkonventionens bestämmelser i detta avseende. Förvissopågår nu för fullt ett arbete inom med att anpassasvenska bestämmelser till bl.a. Europolkonventionens bestämmelser omregistrering. Detta trots att polisen har fått avslag påframställningarom att få föra datoriserade underrättelseregister. Motivet har varit att en merasystematisk behandling av uppgifter som erhållits genom polisunderrättelse-verksamhet måste ske restriktivt och begränsas så mycket som möjligt.Sveriges medlemskap i har dock ändrat denna inställning på ett radikaltsätt.I har justitieministern deklarerat att danskpolis inte kommer att inrapportera uppgifter om danska medborgarespolitiska åskådning, ras eller etniskt ursprung till Europol. Om regeringensproposition går igenom i hemställer att riksdagenbeslutar om en liknande deklaration, dvs. att svensk polis inte skallinrapportera uppgifter om svenska medborgares politiska åskådning, ras elleretniskt ursprung.3.4 Diskretion och tystnadspliktFör de anställda i Europol gäller en allmän lojalitetsregel. Den innebär attde skall avhålla sig från handlingar och yttranden som är menliga förEuropol eller som kan skada dess verksamhet. Samma personkrets åläggsvidare tystnadsplikt.Brott mot tystnadsplikten medför i princip straffansvar enligt 20 kap. 3 §brottsbalken. Men den som omfattas av tystnadsplikten får trots detta utan attriskera straff, andra sanktioner eller repressalier lämna sekretessbelagdauppgifter för publicering i tryckt skrift eller i radio eller TV. Detta är denprincipiella innebörden av den s.k. meddelarfriheten som är en avoffentlighetsprincipens hörnstenar. Frågan är nu hur den svenska meddelar-friheten förhåller sig till Europolkonventionen. Helt klart är att det intefinnsnågra bestämmelser som i detta avseende täcker Europolanställdas befattningmed hemliga uppgifter. Regeringen tar inte ställning till dessa mycketkomplicerade rättsfrågor. Av promemoria framgårdock att frågan om räckvidden av svenska bestämmelser om tystnadsplikt"bör utredas i annat sammanhang". Det torde inte kunna uteslutas att omSverige skall följa denna konventionsbestämmelse så kan vi tvingas ändravissa bestämmelser i bl.a. tryckfrihetsförordningen. måste därför inuvarande sammanhang ta ställning till en sådan konsekvens. Alltså, avseren majoritet i att svensk meddelarfrihet skall inskränkas till följdav en ratificering av Europolkonventionen?Om regeringens proposition går igenom i hemställer Miljöpartietatt skall ta ställning för den svenska offentlighetsprincipen och dåframför allt meddelarfriheten, dvs. denna princip skall inte ändras till följdavSveriges anpassning. Det får inte råda någon tvekan på denna punkt!3.5 Immunitet och privilegierDe anställda i Europol skall enligt konventionen ha rätt att åtnjutaimmunitet och privilegier i sin tjänsteutövning. Denna fråga har nyligendiskuterats i . Tre medlemsländer, , ochSverige, har dock betänkligheter mot det liggande förslaget. Bakgrundenär önskemål om att ge Europol en utökad operativ befogenhet,som beskrivits ovan.De närmare villkoren för immunitet och privilegier har ännu intefastställts. Vi vet således inte, under rådande motionstid, vad resultatet blir.Miljöpartiet motsätter sig i vilket fall som helst en ordning som innebär enlångt gående immunitet och privilegier för de anställda inom Europol.Riksdagen bör tillkännage denna ståndpunkt till regeringen.4 Tillträde till protokollet och förklaringenEnligt artikel K.3.2.c i det nuvarande kan, när enkonvention upprättas i enlighet med den föreskriften, också bestämmasatt skall vara behörig att tolkakonventionsbestämmelserna och avgöra tvister om deras tillämpning.Regeringen föreslår att skall tillträda tillträdesprotokollet omförhandsavgöranden från och avge förklaring att är behörig att meddela förhandsavgöranden på begäran avsvensk domstol. Enligt regeringen bör det inte vara obligatoriskt fördomstolarna i sista instans att begära förhandsavgöranden omkonventionens tolkning.Överensstämmer bindande förhandsavgöranden i tolkningsfrågor medgrunden för ett mellanstatligt samarbete? Tillämpningen av ett sådant institutsätter mellanstatligheten åt sidan och berövar medlemsländerna och derasdomstolar deras suveränitet i de frågor som kan bli föremål för förhands-avgöranden.Genom förslaget till ändring i skall geskompetens i olika hänseenden vad gäller olika former av beslut samtkonventioner. kommer, om förslaget går igenom, att ges engenerell kompetens beträffande de frågor som blir kvar under tredje pelaren.Detta innebär att domstolen på ett helt annat sätt än tidigare kan komma attfå makt över central nationell straffrätt. Detta kullkastar givetvis deförutsättningar som regeringen anger i propositionen och utgör såledesytterligare ett argument för varför i nuvarande läge inte kanställning till regeringens förslag.5 Ekonomiska konsekvenserInformationen om de kostnader som uppstår i samband med Sverigesengagemang i uppbyggandet av en europeisk fästning är mycketblygsam. Om man endast tar hänsyn till underlag förmedelsyrkanden för detta samarbete kan följande konstateras.- Totalkostnaderna för under perioden 1997-2000beräknas till . I detta ingår då inte depersonalförstärkningar som behövs för gränsövervakningen.- genomför nu uppbyggnaden av en ny register-struktur för registrering av misstanke- och belastningsuppgifter. Dettainnebär i praktiken en ersättning av person- och belastningsregistretoch körkortsbelastningsregistret. I detaljredovis-ning beräknas kostnaderna för den nya registerstrukturen uppgå tilltotalt 84 miljoner kronor.- Det nya passystemet beräknas medföra merkostnader till ett belopp av56 från och med . Om därutöver ettnationellt skall införas, medför detta ytterligare merkostnaderför polisväsendet.- Utvecklingskostnaderna för Europol för 1998-2000 beräknas vara 17miljoner kronor. Driftskostnader m.m. tillkommer.- Till följd av samarbetet krävs rationalisering och effektivisering av nyteknik.Ovan har endast tagits i beaktande polisens kostnader. Till detta kommerkostnader för övriga svenska myndigheter. Noteras kan t.ex. attanpassningen av de svenska flygplatserna till de krav somSchengensamarbetet ställer medför planerade kostnader på 592 miljonerkronor under 1997-1999.Dessa kostnader skall ställas mot den situation som det svenskarättsväsendet befinner sig i och då inte minst polisorganisationen.Kostnaderna, som är en konsekvens av medlemskap i , innebäratt polisens övriga verksamhet tilldelas mindre medel. 6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1996/97:164 Europol,2. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attEuropolkonventionen endast skall kunna ändras enligt artikel 43.1,3. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om Europols operativasyften,4. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om Europols datasystem,5. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om diskretion ochtystnadsplikt,6. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om immunitet ochprivilegier.