mot · GL02A460 · 1997-10-06 00:00:00 — Omställningen måste ske från dagens centralistiska energisystem med ett fåtal stora anläggningar för elproduktion till ett mindre sårbart decentraliserat energisystem. Biobränslena kommer att ha en central roll i ett sådant energisystem. Biobränsle är största inhemska energikälla. Potentialen för att öka användningen av biobränslen är mycket stor. Biobränslen kan användas i kraftvärmeverk och mottrycksanläggningar inom industrin, för produktion av el och värme, i värmeverk och hetvattencentraler. Även utvecklandet av biobränsle som alternativ till fossila drivmedel har stor potential. Ny teknik utvecklas för förgasning av biobränslen, vilket ger ett högre elutbyte vid förbränning. Genom att förädla biobränslen till pellets, briketter och träpulver kan man åstadkomma en effektiv distribution och hantering samt en miljövänlig förbränning. 4.3.3 energipolitik ger jobb i hela landet En ökad användning och förädling av biobränslen kommer att innebära att arbetstillfällen skapas i hela landet. Särskilt skogslänen kommer att bli vinnare när ett kretsloppsanpassat energisystem utvecklas. Avsättningen för träråvara kommer att bli mindre känslig för konjunktursvängningar. En decentraliserad förädling av biobränslen till pellets och liknande kommer att innebära nya arbetstillfällen i de delar av landet som har ett utsatt sysselsättningsläge. Även för jordbruksnäringen kommer nya avsättningsmöjligheter för energiråvaror att öppna sig. Energiomställningen har inletts genom att avvecklingen av kärnkraften nu påbörjas. Detta ger tydliga signaler och impulser åt idéer, entreprenörer och nyföretagande på energimarknaden. Investeringar i energieffektivisering och i energikällor som biobränsle och vindkraft stärker den inhemska efterfrågan och skapar också stora exportmöjligheter. Med en gemensam nationell kraftsamling kan energiomställningen bli en positiv förnyelse som lyfter hela landet ur stelhet och stagnation samt ge en plats i den internationella utvecklingens frontlinje. Det är en utveckling som hela landet skulle tjäna på. 4.4.1 Bristande infrastruktur måste åtgärdas När vi i detta avsnitt talar om infrastruktur så menar vi infrastruktur i en vidare bemärkelse än till att bara gälla vägar och järnvägar. Det är den samlade infrastrukturen både fysiskt i form av vägar, järnvägar, post- och teleförbindelser etc som tillsammans med infrastruktur i form av tjänster och service som gemensamt ger möjligheter. Tillgänglighet och transportkvalitet måste utvecklas. Eftersatt vägunderhåll leder till dåliga transportmöjligheter. För näringslivets utveckling är det avgörande att säkra kvaliteten i transporterna. kraftfull utbyggnad och investering i nya vägar behöver insatserna för drift och underhåll kraftigt ökas för att vidmakthålla vägkapitalet. Även för järnvägen måste insatser för drift och underhåll prioriteras. Inte minst är detta viktigt för att skapa bättre förutsättningar för järnvägen och för näringslivets längre godstransporter. Vägkapitalet riskerar att förslitas och värdet av investeringar gå om intet om inte staten prioriterar underhåll. Merkostnaderna för näringslivet på grund av vägar med dålig framkomlighet och/eller tillgänglighet har belysts av bland annat Skogforsk vad gäller skogsindustrins virkestransporter. Merkostnaden beräknades uppgå till , varav i mellersta (och ), det område av som kännetecknas av de sämsta vägarna, . Minskad effektivitet för denna basindustri påverkar landets ekonomi. Genom inflytande över infrastrukturbeslutet omfördelas nu medel för kommande planperiod till förmån för bärighetshöjande åtgärder och drift och underhåll. Detta är ett viktigt steg. Med ökande krav på miljöanpassad tillverkning, som ställer krav på färskt virke och mellan avverkning och industriell förädling, är det allt mer angeläget att vägarna förstärks i syfte att undvika långa avstängningsperioder under tjällossningen. Detta bör ges regeringen till känna. De problem som orsakas av undermåliga vägar är naturligtvis inte något specifikt för skogsindustrin, utan drabbar alla som använder vägarna. All godstrafik möter samma hinder som skogsindustrins transporter. Persontransporter resor till och från arbetet, skolskjutsar, etc hindras endast i undantagsfall, men drabbas av längre restider och irritation, enskilda bilägare drabbas av ökade underhållskostnader etc. Man kan inte heller bortse från ökade risker i trafiken. För möjligheterna att hela ska leva spelar vägstandarden en avgörande roll. En kraftig satsning på upprustning av vägnätet är en angelägen regionalpolitisk fråga. Den sämsta vägstandarden finns till stor utsträckning i skogslänen. Därför bör åtgärderna inom trafiksektorn särskilt inriktas på dessa län. Extra satsningar bör dessutom göras i norra med bl.a. bärighetshöjande åtgärder såsom tjälsäkring och beläggning av grusvägar. Detta bör ges regeringen till känna. De mindre vägarna är betydelsefulla för de boende. Även näringspolitiska skäl talar för en satsning på upprustning. De mindre vägarna har stor betydelse för bland annat skogsindustrin. Skogsindustrin är beroende av snabba och effektiva transporter. Rasering av vägkapital försvårar stora och viktiga transporter. Upprätthållande av det finmaskiga vägnätet är även av betydelse för att gjorda investeringar i större transportförbindelser skall få avsedd effekt. Därför är det av nationellt ekonomiskt intresse att de delar av landets infrastruktur som utgör en betydande versamhetsförutsättning för några av våra största branscher håller en god standard. Även annan företagsamhet är beroende av transporter via de mindre vägarna. Det allmänna vägnätet som inte har hårdbeläggning utgör särskilda problem. Det bör därför läggas fast en tioårig plan för hårdbeläggning av grusvägar. Detta bör ges regeringen till känna. Bidragen till det enskilda vägnätet måste minst bibehållas på nuvarande nivå. Detta vägnät spelar en viktig roll för utvecklandet av landsbygden och för utvecklandet av turistnäringen och för människors möjligheter till rekreation. 4.4.3 Bilen en del av landets transportsystem För boende på landsbygden är tillgången till bil en självklarhet. På landsbygden finns inte den valfrihet mellan olika kommunikationsmedel som oftast kännetecknar de större tätorterna. På landsbygden är man oftast glad om bussen går en gång per dag. Detta gör att bilen är oumbärlig för boende på landsbygden. är kostnaderna höga. Avstånden leder till bilåkande, alternativen finns ej. Det kan gälla allt från att ta sig till och från arbetet, till att ta sig till affären. Ofta är avstånden sådana att även de minsta transporterna på landsbygden kräver användande av bil. Många familjer tvingas även ha två bilar. Detta medför höga extra kostnader. Dessa extra kostnader är ett hot mot utvecklingen på landsbygden. Många småbarnsfamiljer anger att bil- eller transportkostnaderna är en av de viktigaste orsakerna varför man flyttar från landsbygden eller inte flyttar ut till landsbygden. För att få en levande landsbygd är det viktigt att de yngre har råd att stanna kvar på landsbygden. Kostnader för arbetspendling och långa resor till olika aktiviteter har för många blivit en alltför tung post i hushållsekonomin. Om människor ska ha möjlighet att bo kvar eller flytta till mindre orter är det nödvändigt att höja reseavdraget för så kallade arbetsresor. Även för att öka den regionala rörligheten på arbetsmarknaden är ett höjt reseavdrag viktigt och bidrar därmed till större arbetskraftsutbud även i mindre orter. Riskerna för arbetskraftsbrist inom vissa bristyrken minskas. Därmed minskar även risken för inflationsdrivande flaskhalsar. Höjningen av reseavdraget från tretton till , som skedde på initiativ från , är ett viktigt steg och ett konkret exempel på arbete till gagn för hela landets utveckling. 4.4.4 Kommunala flygplatser i skogslänen För vissa regioner i landet är flyget det mest realistiska transportalternativet, är resandeunderlaget lågt och ekonomin för de aktuella flygplatserna i inland är därför hårt ansträngd. Av denna anledning utgår ett driftsbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen, från till . Driftbidraget till dessa flygplatser är helt avgörande för fortsatt verksamhet. En avveckling eller minskning av stödet skulle få allvarliga konsekvenser för stora regioner. Inte minst för näringslivets utveckling är tillgången till bra flygförbindelser nödvändig. måste ha ett tydligare regionalpolitiskt ansvar inom sitt sektorsområde. För att kunna vidmakthålla regionalt viktig trafik på dessa flygplatser bör , inom sitt ansvarsområde ges möjligheter att utforma system för hur bidrag till dessa flygplatser kan tillgodoses. 4.4.5 Upphandling av olönsam regionalpolitiskt viktig flygtrafik God flygservice till rimliga priser är viktig för den regionala utvecklingen. Inte minst för utveckling av näringslivet är bra flygförbindelser en nödvändig förutsättning. Motsatsen innebär att nyetableringar försvåras, nedläggning och flyttning av verksamheter riskerar leda till utarmning av regioner som har en mycket ansträngd situation. Avregleringen av den svenska inrikes flygtrafiken har medfört att en del orter och regioner förlorat medan andra har vunnit. Vinnare är i första hand passagerare på de linjer som har ett stort resandeunderlag och där konkurrensen fungerat så att servicen ökat och priserna pressats nedåt. Förlorare är orter med svagt resandeunderlag, där har turtätheten minskat och priserna stigit. Detta är en olycklig situation eftersom det ofta inte finns något annat realistiskt alternativ för dessa resenärer på grund av långa avstånd. Vi anser därför att ett system för statlig upphandling av flygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga men kommersiellt mindre intressanta bör införas. För att klara en positiv regional utveckling måste den grundläggande servicen utvecklas. Oavsett var människor valt att bosätta sig måste dessa funktioner garanteras. Obalansen mellan olika delar av landet är påtaglig. Servicen på landsbygden släpar efter. Nya företag och utveckling av befintliga företag är en förutsättning för att generera nya arbetstillfällen. En god infrastruktur med möjligheterna till goda kommunikationer är en ytterst viktig fråga för näringslivets utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Möjligheten till god post- och kassaservice är en förutsättning för en positiv utveckling och tillväxt i hela landet. Alla måste garanteras denna till enhetliga priser och rimliga distributionstider. Geografiskt differentierad prissättning kan ej accepteras. Detta bör ges regeringen till känna. I postlagens första paragraf stipuleras: I landet skall det finnas en rikstäckande postservice som innebär att brev och att paket kan nå alla oavsett adressort. Trots tydligheten i lagstiftningen har många fått betala för att få sin post hemburen. Det är inte acceptabelt att hushåll på landsbygden diskrimineras och tvingas hämta sin post kilometervis hemifrån, alternativt tvingas betala en godtycklig summa för lagstadgad service. Även den övriga utvecklingen inom postområdet inger oro. På flera håll genomförs indragningar av service vad gäller utdelning av post på landsbygden. Posten måste ta sitt regionalpolitiska ansvar. Om inte Postens service i de mer glestbefolkade delarna kan upprätthållas måste medel säkerställas för upphandling där andra aktörer ges möjlighet att svara för denna service. Detta bör ges regeringen till känna. Lantbrevbärningen står för en viktig del av servicen på landsbygden och måste säkerställas. På flera håll pågår olika projekt där lantbrevbärare även står för annan service. Vi anser att denna utveckling är värd att stödja och utveckla. För många äldre på landsbygden är det en trygghet att lantbrevbärare kommer förbi deras hem. Även projekten med post i butik har fallit väl ut. Det visar sig att både postservice och lanthandeln kunnat räddats tack vare samordning. Telekommunikationer har en stor, och kommer med rätt förutsättningar att få en ännu större, betydelse för utvecklingen i det svenska samhället. har hävdat att tillgången till god och likvärdig service i hela landet till enhetliga priser är en förutsättning för att hela skall kunna nyttiggöra sig teletjänster och därmed även kunna ges likvärdiga möjligheter till utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Det pågår en utveckling där många flyttar ut från tätorterna och arbetar på distans. kan startas långt från centralorterna. För dessa är tillgången till goda elektroniska kommunikationsmöjligheter till rimliga priser nödvändig. En snabb utbyggnad av den elektroniska infrastrukturen måste prioriteras. Ett brett utbud av tjänster till låga priser ger nya och spännande förutsättningar för en offensiv utveckling. När systemen för telekommunikation är utbyggda är överföringskostnaderna låga. En mer enhetlig taxa bör då kunna åstadkommas. Detta bör ges regeringen till känna. Ökad kapacitet ger nya kommunikationsmöjligheter. Nya tjänster och möjligheterna till ökad kapacitet får inte endast bli tillgängliga för några få större orter. Detta måste komma alla regioner till del. har motsatt sig möjligheter till geografiskt differentierade priser. Detta är inte till gagn för utvecklingen i hela landet. Geografiskt differentierade priser leder till sänkta priser i större städer. Landsbygden kommer med detta inte att kunna nyttiggöra sig sänkta priser, istället kommer priserna här att ligga oförändrat högt. Detta kan inte accepteras och bör ges regeringen till känna. Utvecklingen på teleområdet går fort och utbudet av tjänster ökar kraftigt. Hela det svenska telefonisystemet beräknas vara baserat på digitala växlar 1998. har även inlett ett arbete med att etablera en nationell bredbandsstruktur. Enligt är ambitionen att av landets hushåll skall ha tillgång till bredbandstjänster. Möjligheten för enskilda personer och företag att kunna kommunicera med avancerad dataöverföring är en av de viktigaste frågorna. Utbyggnaden av AXE-systemet är bra men inte tillräcklig. För mer avancerad dataöverföring krävs bland annat möjlighet till kommunikation med ISDN, eller motsvarande. Det är en självklar politisk uppgift att tillse att den grundläggande teletjänsten skall ha en kvalitet som möjliggör kommunikation med ISDN-kapacitet, eller motsvarande. Denna möjlighet skall göras tillgänglig för alla på lika villkor, d.v.s. att anslutningsavgiften skall vara densamma över hela landet. Detta bör ges regeringen till känna. God service och valfrihet måste gälla hela landet. Tillgängligheten till nya tjänster och produkter, både sådana som redan finns och andra som kommer , måste så långt möjligt garanteras i hela landet. Begreppet för bastelefoni bör breddas till att omfatta fler tjänster än vad som gäller . Kommande tjänster som t.ex. ADSL-baserade (asymmetrisk digital användar linje) måste göras tillgängliga i hela landet. Detta bör ges regeringen till känna. 4.4.8 Utbildning och forskning De mindre och medelstora högskolorna utgör ett nav och en motor för den regionala utvecklingen. har ungdomar från mindre orter och landsbygd förvägrats att studera i närheten till sina hemtrakter. Avståndsberoendet minskar med utvecklandet av de mindre högskolorna. De mindre och medelstora högskolorna har stora möjligheter att utveckla nya spännande forskningsmiljöer. Generellt sett har de haft lättare att överbrygga utbildning och forskning till det omkringliggande samhället. Samarbetet med omkringliggande näringsliv har utvecklats bättre än vid de större . Det finns en flexibilitet och lyhördhet. De mindre och medelstora högskolorna har genom inflytande kunnat tillföras fler utbildningsplatser. Så skedde när under förra mandatperioden ingick i fyrklöverregeringen. Så sker också i ännu större omfattning under innevarande mandatperiod när samarbetat med regeringen. har hävdat att de mindre och medelstora högskolorna står för viktiga delar i det svenska utbildningssystemet. Närheten till utbildning är, och kommer att bli, allt viktigare när vi ser att återkommande utbildning och livslångt lärande ökar. De mindre och medelstora högskolorna utgör viktiga utvecklingscentrum och bidrar till den regionala utvecklingen. medverkar till att utöka antalet högskoleplatser med 60 000 nya platser. Större delen av dessa nya platser har tack vare tilldelats de mindre och medelstora högskolorna. Vi kan mycket väl tala om ett kvantitativt språng. måste vi gå vidare och utveckla forskningsmiljöerna vid de mindre och medelstora högskolorna. Flera av de mindre och medelstora högskolorna har nått en sådan bredd och djup i sin forskningsverksamhet att de bör kunna erhålla medel för forskning med eget programansvar. Vissa högskolor har kommit så långt i sin forskningsverksamhet att de kan utses till universitet. En fortsatt utveckling av forskning vid de mindre högskolorna är en viktig del för att förbättra kvaliteten. Möjligheterna till avancerad forskning ökas genom att de mindre och medelstora högskolorna får möjlighet att erhålla en större andel fasta forskningsresurser. Då kan ett kvantitativt språng kombineras med ett kvalitativt språng. För att ytterligare decentralisera utbildningssystemet måste en tillgänglighetsreform initieras. Distansutbildning måste utvecklas och pedagogik för distansundervisning förbättras. Med större satsningar på distans- och decentraliserad utbildning kan fler nås av ett kvalificerat utbildningsutbud som alla inte behöver flytta till högskoleorterna. Detta är således en viktig del för att oavsett bostadsort kunna ta del av ett kvalificerat utbildningsutbud. För att öka antalet platser på distansutbildning eller utlokaliserad utbildning bör resursfördelningssystemet till högskolorna ändras. Hur möjligheterna att öka distansutbildningen och den decentraliserade utbildningen tekniskt skall förbättras bör noga övervägas. Detta bör ges regeringen till känna. För att bryta de obalanser som finns och bredda de lokala arbetsmarknaderna är självklart arbetsmarknadspolitiken viktig. Den traditionella arbetsmarknadspolitiken kan dock inte ensam lösa problemen. Arbetsmarknadspolitiken är en del av den ekonomiska politiken och bidrar tillsammans med andra politiska åtgärder t.ex. närings-, skatte- och ekonomisk politik, till ökad sysselsättning. Arbetsmarknadspolitiken skall bryta obalanser, undvika flaskhalsar, förkorta vakanstider och motverka långtidsarbetslöshet. Arbetsmarknadspolitiken måste även syfta till att höja kompetensen hos de arbetslösa för att kunna ta ett nytt arbete, förhindra passivisering och social utslagning. Många kvinnor har sin sysselsättning inom främst offentlig sektor och administration vilket gör att omstruktureringar och neddragningar och indragningar slår hårt mot kvinnor. För landsbygdskommuner är den offentliga verksamheten ofta viktigare än för de större orterna. Offentlig verksamhet kan inte expandera. Däremot kan den bidra till att öka möjligheten för att bibehålla eller utveckla det lokala näringslivet. Sysselsättningsökningen måste därför främst komma inom det privata näringslivet. I en exceptionell situation med hög arbetslöshet och stor del långtidsarbetslösa måste vi våga tänka nytt och våga pröva nya lösningar. För del innebär detta bland annat att regelverk måste vara flexibla för att möjliggöra lokala lösningar och att mer av arbetsmarknadspolitiken måste decentraliseras. har medverkat till att skapa möjligheter till mer aktiva insatser genom att volymkraven ändrats. Arbetsmarknadsutbildning innebär även att vi kan undvika inflationsdrivande flaskhalsar och obalanser. Mer arbetsmarknadsutbildning ligger även i linje med strävan att höja utbildnings- och kompetensnivån generellt. Det är på den lokala nivån man bäst känner behoven och vet vilka möjligheter som finns. Flera steg har tagits för att förenkla och decentralisera den traditionella arbetsmarknadspolitiken. Förändringar i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som gjorts innebär att arbetsförmedlingarna nu kan hantera åtgärderna på ett mer flexibelt sätt. Inrättande av arbetsförmedlingsnämnder har inneburit en decentralisering. Ytterligare steg behöver tas, t.ex. genom ökat lokalt inflytande och frihet att hantera medel. De medel som arbetsförmedlingarna och länsarbetsnämnderna förfogar över bör kunna användas på ett mer otraditionellt sätt för att möjliggöra lokala sysselsättningsbefrämjande åtgärder. har aktivt medverkat till en förändring och modernisering av arbetsrätten. Förändringarna innebär att den lokala nivån stärks genom att de lokala parterna får större möjlighet att lokalt göra avvikelser. Genom bl.a. en ny anställningsform, överenskommen visstidsanställning, görs förenklingar för att underlätta nyanställningar. Detta gynnar främst de mindre företagen och därmed den småskaliga näringsstrukturen som finns på landsbygden. 4.4.10 Kvinnors roll i den regionala utvecklingen Allt för ofta är det kvinnorna, och då de yngre kvinnorna, som flyttar från landsbygden. Bristen på arbete är en förklaring. Detta måste motverkas genom framför allt satsningar på kvinnors arbetsmarknad och utveckling av de lokala arbetsmarknaderna med ett mer diversifierat näringsliv. En del i detta är självfallet att den koncentration och de sammanslagningar av offentliga verksamheter som pågår hejdas och istället decentraliseras och utlokaliseras. Lika viktigt är att fler kvinnor startar företag. Att underlätta för kvinnor att starta företag har alltså en dubbel betydelse. Dels att bredda arbetsmarknaden för kvinnor, dels att utveckla ett mer diversifierat näringsliv på landsbygden. En stark ekonomisk tillväxt i riket som helhet är av största vikt. Landsbygden måste också få del av denna tillväxt. Även när det gäller att utveckla arbetsmarknaden för kvinnor är detta av största betydelse. Med stark ekonomisk tillväxt kan verksamheter bibehållas och nya verksamheter har större förutsättning att utvecklas. Exempelvis kan avknoppningsföretag bidra till att bredda och utveckla de lokala arbetsmarknaderna. Om detta skall blir möjligt måste den ekonomiska tillväxten även komma lands- och glesbygd till del. Kvinnor startar ofta företag med mindre lån och bidrag. rör det sig om tjänsteföretag med en affärsidé, främst för en lokal marknad. Sådan företagsamhet måste tas till vara i hela landet. Den har potential att hjälpa upp en kärv regional och lokal arbetsmarknad. förslag om sänkning av arbetsgivaravgiften upp till en viss lönesumma medverkar till bättre förutsättningar för utveckling av tjänsteföretag. Även satsningar inom turistnäringen bidrar till att utveckla fler företag som drivs av kvinnor. Möjligheten att kunna kombinera olika sysselsättningar och driva mindre verksamheter är särskilt viktigt för att fler kvinnor skall starta företag. har med sin speciella struktur visat sig vara särskilt attraktiva för kvinnor. Det kooperativa företagandet har expanderat kraftigt . Ett sätt att snabbt öka kvinnors företagande och därmed skapa fler arbetstillfällen är att uppmuntra och utveckla det kooperativa företagandet. Den kooperativa företagsformen måste därför stödjas med bland annat bättre rådgivning och genom projektinriktade åtgärder. De särskilda lån för kvinnor som infördes under förra mandatperioden hade stor betydelse och har lett till många nya arbetstillfällen. slår vakt om detta stöd. För att öka resurserna för lån till kvinnors företagande föreslogs i den s.k. tillväxtproposition att skall avsätta en särskild ram inom sin totala kapitalmängd. Erfarenheterna har varit goda och vi anser att denna verksamhet bör fortsätta. Det bör även påtalas att det inom denna ram bör finnas utrymme även för lån till kvinnor som avser starta kooperativa företag. Satsningarna med kvinnliga resurscentrum på länsnivå måste nu permanentas och vidareutvecklas. har i uppdrag att arbeta för kvinnors företagande. Medel har anslagits till kvinnliga affärsrådgivare. Kvinnliga rådgivare finns i flera kommuner. Erfarenheterna är mycket goda och vi anser att det i varje kommun bör finnas en kvinnlig rådgivare. Medel för detta bör säkerställas.