ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02T321 · 1997-10-06 00:00:00 — Behovet av ökade väganslag till En väl utbyggd infrastruktur är nödvändig för ett vitalt näringsliv. Inte minst spelar goda kommunikationer en avgörande roll när företag väljer etableringsort och -land. Dels skall företagen kunna transportera insatsvaror och färdiga produkter till så låga kostnader som möjligt, dels skall människor bl.a. kunna ta sig till och från arbetet utan dyrbara förseningar. På kommunikationsområdet märks dock tydligt liksom på andra områden statens intentioner att omfördela pengar från storstadsregionerna till övriga delar av landet. Detta trots att det är i storstäderna som befolkningskoncentrationen är högst och det är där de flesta transporterna sker. Transportarbetet är i hög grad uttryck för ekonomisk aktivitet. Storstadsregionerna svarar också för en mycket stor del av landets BNP. bilister betalar ca i skatter och avgifter för sina bilar. Men av dessa pengar kommer tillbaka till regionen för investeringar i nya gator, vägar och broar samt för nödvändigt underhåll p.g.a. det höga slitaget. med 1,8 miljoner invånare behöver ett mer utbyggt vägnät. Dagliga köer in och ut ur i rusningstid vittnar därom. Att köer på många gator i skapar förseningar såväl i kollektivtrafiken som bland övriga transporter och härigenom bidrar till försämringen av luftmiljön i innerstaden högst väsentligt, bevisar bl.a. behovet av vettiga kringfartsleder. Trots att det framstår som uppenbart att behöver en bättre fungerande infrastruktur i form av utökad kapacitet på vägar runt och inom länet, uteblir större väginvesteringar. Det s.k. Dennis-paketet i sin ursprungsform är tyvärr numera spräckt och endast delar återstår. Bl.a. utgår Österleden medan ambitionen är att fullfölja Norra och . Beslut om Västerleden fattas i ett senare skede. Vägtullarna utgår men statsgarantierna består tills vidare. har i beslut bekräftat grunddragen i denna regeringens nyordning. Regeringen har därutöver föreslagit att drift och underhåll av de nya vägarna skall finansieras inom ramen för ordinarie anslag. Vidare föreslås att staten lämnar statsgarantier om för ytterligare miljöanpassning av . Det förefaller både omotiverat och orättfärdigt att bilister ska betala skatter och avgifter för sina bilar till ett belopp som sammantaget gott och väl skulle täcka behovet av nya vägar och vägunderhåll i regionen när dessa medel till absolut huvudsaklig del i stället fördelas ut över andra delar av landet. Staten måste bättre ta sitt ansvar för en bra infrastruktur och välfungerande kommunikationer också inom landets huvudstadsregion, d.v.s i och län. De statliga väganslagen till regionen bör därför skäligen bättre svara dels mot de skatter och avgifter som regionens bilister sammantaget levererar in till staten, dels mot de behov av utbyggnad och underhåll av vägnätet som faktiskt föreligger inom regionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande omfördelning av väganslag till .
mot · GL02T323 · 1997-10-06 00:00:00 — finns en utmärkt stamväg med god kvalitet, väg 31/33 mellan och . Detsamma gäller mellan och . Vägsträckningen mellan och via är ett centralt trafikstråk i öst-västlig riktning som har mycket stor betydelse för transporter i tvärgående riktning över landet. För kommunerna på småländska höglandet och i nordöstra har förbindelsen en utomordentlig betydelse för den regionala utvecklingen och för näringslivet. 2 Företag med internationell marknad Endast i och kommuner finns, för att nämna några exempel, en rad företag med internationell marknad och stora transportbehov: , FHP Elmotor, , , , bruk, och Axo i , , Royal Crusier, , Svensk tryckgjutning AB, VTT Grafiska, och i . I finns exempel som Windab, Idab-Wamac, AK , Becker-Acroma, Leiab, m.fl. Dessutom finns 15 större sågverk med åretruntdrift i regionen och stora transportbehov. Turismen längs vägen är en stor och viktig näring. och har mellan 400 000 och 500 000 besökare. De genererar ett omfattande resande mellan kommunerna längs /33. Det internationella turistutbudet ökar både i västlig och östlig riktning. I takt med att det utvecklas, både inom företagande och marknad, ökar behovet av transporter. Det föreligger redan ett större behov av transportvägar österut. Även öst-västliga transporter genom längs vägen GöteborgVästervik ökar när öst utvecklas. En genomgående transportled från via stamvägarna GöteborgJönköpingVästervik och österut mot skulle ha stor betydelse för ett begynnande-pågående-framtida handelsutbyte mellan öst och väst och resten av . 5 Befintliga goda förbindelser Avståndet mellan och är sådant att en färja klarar att gå fram och tillbaka . Det är oftast en förutsättning för att få lönsamhet i en färjelinje. I finns en modern och väl utvecklad hamn för färjeförbindelsen. Även och kan kopplas in under de förutsättningarna med ytterligare transportfördelar för den lokala regionen. Vägarna mellan Ventspils, och är väletablerade och av ganska bra kvalitet. På finns färjeförbindelse mellan och och mellan och finns motorväg. Vad som krävs ytterligare och som inte finns är färjeförbindelse VästervikVisbyVentspils. Det som anförts talar för att en Europavägsförbindelse upprättas på sträckan LondonGöteborgJönköpingVästervikVisbyMoskva. En sådan numrering bör göras. Det bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Europavägsnumrering av sträckan LondonGöteborgJönköpingVästervikMoskva.
mot · GL02T325 · 1997-10-06 00:00:00 — Goda kommunikationer är en förutsättning för en positiv utveckling. Det har gjorts en rad viktiga investeringar i . Exempel är satsningen på sträckan och den nybyggnad som sker av förbifarten KilFagerås. Den nya flygplatsen är också en mycket välkommen investering. Trots dessa satsningar föreligger det stora behov av investeringar i infrastrukturen i . I nationella väghållningsplan framhålls bl.a. att det är angeläget med en högklassig förbindelse från och västerut mot ÖrebroKarlstadOslo. Ur värmländsk synvinkel kan konstateras att satsningen på sträcker sig fram till men inte längre. I föreslås ett enda projekt, KronoparkenSkattkärr, på det nationella stamvägnätet. Detta är en stor besvikelse för dem som är angelägna om förbättrade förbindelser med samt inte minst för glesbygden. En sträcka på denna väg, som fortfarande har alltför låg standard är delen TöcksforsHån, nära norska gränsen, i kommun. Sträckan är prioriterad och det är nödvändigt att denna åtgärdas. Övriga angelägna sträckor på är på ömse sidor om samt sträckan i och kommuner. En annan viktig väg, som delvis har låg standard, är . Det är främst sträckorna förbi men också i och som behöver en kraftfull upprustning. , som sträcker sig genom , är en annan viktig väg med stort behov av upprustning på vissa sträckor. Anslaget till drift och underhåll har varit och är otillräckligt för att en acceptabel standard skall kunna bibehållas. har ett av landets längsta grusvägnät. Stora delar av vägnätet har dålig bärighet och trafikstandard. Detta är till stor nackdel för det värmländska näringslivet med betoning på skogsnäringarna. Skogsnäringarna har vid ett otal tillfällen krävt bättre bärighet och framkomlighet på angivna vägar, då färsk råvara och just-in-time-leveranser är ett villkor för utveckling i näringen. Därför är det till stort men när många vägar (av 485 vägar) är avstängda för tung trafik under tjällossning. Behovet av bärighetsförstärkning, beläggning och andra kvalitetsförbättringar på de värmländska vägarna är stort. Därför är det angeläget att får en betydligt högre tilldelning av anslag än vad som föreslagits. Inte heller i stomnätsplan för järnvägar finns några större investeringar med värmländsk inriktning. På Värmlandsbanan saknas den i förra planen föreslagna sträckan VretstorpHasselfors, som skulle medföra kortare restid mellan och . I sammanhanget måste påpekas det mycket stora behovet av förbättringsåtgärder på järnvägen NordlänkenNorgeVänerbanan, MellerudKilKarlstad. Sammanfattning av åtgärdsbehov: E 18, ny sträckning HånTöcksfors E 18, utbyggnad på ömse sidor om samt sträckan Rv 61, förbifart samt punktinsatser och Åtgärder på vägarna 45, 62 och 63 Upprustning och beläggning av grusvägar Upprustning och ökad kapacitet på Värmlandsbanan samt på banan MellerudKilKarlstad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att nödvändiga resurser tilldelas för åtgärdande av de i motionen angivna projekten.
mot · GL02T326 · 1997-10-06 00:00:00 — Utrikeshandeln omfattar totalt ca 100 miljoner godston till ett värde av . Transportmässigt sett går av godsmängden på fartyg. Därav går (varav 18 miljoner är olja) över , 10 miljoner över och över . I godston räknat (undantaget olja och malm) går över och värdet för detta motsvarar av utrikeshandeln. Via färjelinjer transporteras varor till ett värde av av den totala utrikeshandeln. Detta högförädlade gods fraktas till en betydande del på lastbil. Drygt 500 000 lastbilar eller trailers kommer att ha skeppats ut eller in i via . Annorlunda uttryckt rör sig mer än 1 000 enheter i hamnen och utmed från och till . och hamnarna i kommer framgent att kunna erbjuda näringslivet alternativa vägar för gods som skall vidare till och från olika destinationer i . Inte minst öppningen mot östra talar för en fortsatt ökning av godstransporterna. Det blir då också viktigt att se till att anslutande infrastruktur fungerar väl snabbhet, säkerhet och effektivitet får inte bara bli honnörsord i sammanhanget. Därför är det av utomordentlig vikt att den tidigare i princip redan beslutade motorvägsutbyggnaden på nationella stamvägen E 6 (VellingeTrelleborg) fullföljs. Längs och E 6 genom , runt via ringvägen med destination hamnen i går alltså en betydande del av av landets lastbilsburna export och import. En trafik som ökar kraftigt. Vägens betydelse blir inte mindre av att den när står klar kommer att bli en naturlig länk för trafik från via till . De outbyggda mellan och utgör med sin nuvarande bredd, branta kanter med risk för avvåkning m m, en av landets mest olycksdrabbade vägar. Dessa skäl, godsmängden och trafiksituationen, visar med all önskvärd tydlighet att utbyggnaden av (VellingeTrelleborg) till motorväg bör få högsta prioritet, något som man i regionen länge varit överens om. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ombyggnad av till motorväg, delen VellingeTrelleborg.
mot · GL02T328 · 1997-10-06 00:00:00 — Det har gått man halverade statsbidragen till de enskilda vägarna. Inför årets budgetförslag som ligger på är det en minskning i förhållande till anslag med . Mot bakgrund av utredning om antal mil och nyttjande av olika vägsträckor, befolkningsunderlag o.s.v. redovisar även ett förslag till ett sammanvägt alternativ med krav på ett statligt bidrag om . Det förefaller ganska egendomligt att man i årets budget gör en neddragning av anslag till enskilda vägar när man är medveten om att underhållet av vägarna har fördyrats kraftigt genom bland annat grusskattens tillkomst. Mot bakgrund av den ojämna fördelningen av statsbidragen till enskilda vägar kommer både kommuner och den enskilde i kläm. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av statsbidrag till enskilda vägar.
mot · GL02T329 · 1997-10-06 00:00:00 — I Europavägssystemet ingår som börjar i på , går upp genom , , , och slutar i . Där sänks statusen till riksväg och genom går , , från till . Det som återstår för att och skall knytas samman med en är den felande länken genom , norra och norra . En Europavägsstatus skulle förstärka turistnäringen i . Framför allt skulle detta komma , , , , och till del, områden som är regionalpolitiskt högt prioriterade och där turismen får allt större betydelse. har kommit att utnyttjas inte minst för busscharterturismen som blivit en viktig inkomstkälla för anläggningarna i inlandet. Vägen är dessutom en viktig förbindelselänk när det gäller godstransporter såväl inom landet som till och från och . Vägen har en strategisk betydelse då det inom rimliga avstånd saknas andra alternativ. håller en relativt hög standard på vissa avsnitt, men tyvärr har bristande insatser försämrat långa sträckor så mycket att en del utländska vägkartor inte längre anger som en lämplig väg för till exempel Nordkapsresenärer och husvagnsturister. I den nationella väghållningsplanen är vägen mycket lågt prioriterad. Detta gäller speciellt den nära sträckan från till nordligaste där endast mindre projekt kommer att kunna genomföras. På långa sträckor håller vägen inte den tekniska standard som krävs. Vi anser att en uppgradering av till är ett nationellt intresse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppgradering av till .
mot · GL02T330 · 1997-10-06 00:00:00 — har generellt sett en låg tillgänglighet med bil, tåg och flyg. Det mindre vägnätets och då speciellt grusvägnätets standard har en oacceptabelt låg nivå. Närmare hälften av landsbygdsvägnätet är avstängt för tung trafik vid tjällossning, vilket medför problem eftersom alternativ till lastbilstransporter till och från området är begränsade. Denna problematik har uppmärksammats vid ett flertal tillfällen, nu senast vid upprättande av länsplanen för transportinfrastruktur för . I enlighet med inriktningsbeslut kommer investeringar visserligen att ske i Nordlänken den kommande investeringsperioden men inte på den nivå som vidgar pendlingsmöjligheterna till och från området. Den satsning som föreslås av tolkas dock med viss förtröstan som en anvisning om kommande investeringar. På vägsidan är förslag till investeringsplan 1998-2007 dock mycket negativt för , då inga pengar alls finns för investeringar på rv 45 genom . I nu gällande investeringsplan 1994-2003 finns upptaget . för investeringar i rv 45 varav en stor del avser nybyggnad av vägens sämsta del genom , sträckan VänersborgMellerud. Med starkt stöd från berörda sakägare och kommuner har planer för ny väg arbetats fram. Att nu helt utelämna alla investeringar för överskådlig framtid måste mycket starkt ifrågasättas. Befolkningen i har minskat med , vilket skall jämföras med siffran -0,1 för skogslänen i landet eller med befolkningsförändringen i hela landet , +3,. En närmare analys av siffrorna visar att människor i den mest betydelsefulla åldern, , i stor utsträckning flyttat ut , framför allt från och kommuner. Orsaken till befolkningsminskningen är naturligtvis strukturell obalans. Det svagt utvecklade väg- och järnvägsnätet påverkar näringslivets konkurrenssituation och utvecklingsmöjligheter på ett mycket negativt sätt. Förhållandena skapar även betydande problem för tillgängligheten inom området och försämrar möjligheterna till att utveckla flexibla arbetsmarknadsregioner. kommun är särskilt utsatt i detta avseende. ingår i flera regionalpolitiska stödområden. Kommunerna ingår i det nationella stödområdet. Tillsammans med och , de fyra nordligaste kommunerna i samt Fyrstadskommunerna ingår de också i , dvs områden som genomgått kraftig strukturomvandling eller som har andra långsiktiga strukturella problem. Dagens lokala arbetsmarknader inom regionen är begränsade till enstaka kommuner eller kommunpar, BengtsforsDals-Ed och ÅmålSäffle. Utbyggnader av infrastrukturen i området skulle förbättra möjligheterna att nå arbeten över en större yta. Om , som är den närmaste större lokala arbetsmarknaden, kunde fångas in skulle det lokala befolkningsunderlaget vidgas. Därigenom skulle befolkningen få tillgång till en större arbetsmarknad som företagen skulle få möjlighet att rekrytera över en större region. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägstandarden i .
mot · GL02T332 · 1997-10-06 00:00:00 — E 22 mellan och utgör en länk i det nationella stamnätet. Sträckningen genom är en flaskhals i trafiksystemet vilket ytterligare förstärks av de många signalanläggningarna och den öppningsbara bron över . Den nuvarande vägen är också en barriär mellan de olika stadsdelarna. Problemen är störst på grund av den stora turisttrafiken. En förbifart utanför stadsbebyggelsen kombinerad med en högbro över löser flaskhalsproblemen, halverar trafiken i stadskärnan, förbättrar boende- och trafikmiljön samt minskar olycksriskerna. I västra är Rv 50 en viktig del av den s.k. Bergslagsdiagonalen som förbinder Bergslagen, och med E 4 söderut. Vägen har bristande framkomlighet och dålig trafiksäkerhet på grund av att den är smal och att den går genom stadskärnorna i och . Problemen är speciellt stora vid genomfarten i där vägen passerar över ström och samt är signalreglerad på många ställen. är öppningsbar och orsakar stora köbildningar . Trafiken har ökat , framför allt den tunga trafiken som efter vägförbättringar norr om i allt större utsträckning väljer Rv 50 fram till E 4. Boendemiljön vid genomfarterna i och har kraftigt försämrats. Utredningar pågår om förbättringar av vägstandarden på Rv 50 med förbifarter i och . Vi föreslår att förbifart E 22 och Rv 50 med förbifarter i och utreds färdigt och byggs . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om E 22 och Rv 50 med förbifarter i och .
mot · GL02T333 · 1997-10-06 00:00:00 — När det gäller investeringar i vägsektorn finns det ofta konflikter mellan miljöskyddet och transportintressen. Dessa konflikter bör av både miljö- och kostnadsskäl behandlas i planeringen. Den som av ekonomiska skäl frestas bortse från miljöintressen löper risken att sent i processen drabbas av förseningar och omdispositioner som fördyrar. Den som av hänsyn till miljön motsätter sig varje ny sträckning av en väg löper risken att trafikens miljöeffekter i befintligt vägnät förorsakar ännu större skador. Det finns alltså sammanfallande skäl för att tidigt och förutsättningslöst i planeringen penetrera konflikter mellan transport- och miljöintressen. Detta har utförligare analyserats i en utredning av (Ds 1993:89). Ett problem när det gäller vägprojektering är att den formella prövningen av ett vägprojekts miljökonsekvenser sker mycket sent, även om samråd och miljökonsekvensbeskrivning enligt praxis sker successivt under hela projekteringsprocessen. Formellt sett ingår miljöprövningen i fastställandet av den s k arbetsplanen. Först då finns det alltså ett formellt beslut att besvära sig över. I och med att väghållningsplaneringen numera handlar om stråk snarare än om enstaka vägbyggnadsprojekt finns behov av en tidigare formaliserad prövning i vägprojekteringen. Tvister om motstående allmänna intressen ska vara lösta i tidiga skeden av den ekonomiska och fysiska planeringen. I arbetet med arbetsplanen bör endast frågor som rör enskilda intressen kvarstå. Den formella beslutsprocessen när det gäller miljöprövning för vägplanering bör indelas i tre faser: förstudie, lokaliseringsutredning och detaljprojektering. Förstudien syftar till en tidig kartläggning av konflikter med miljöintressen och till samråd med berörda myndigheter. Förstudiefasen avslutas med ett formellt beslut som lägger fast om lokaliseringsprojektering erfordras eller inte. Beslutet bör kunna överklagas. syftar till att lägga fast vägens lokalisering och omfatta avvägningar mellan olika allmänna intressen. Miljökonsekvensbeskrivning är obligatorisk. bör utmynna i beslut huruvida projektet kan genomföras. Detaljprojekteringen resulterar i en arbetsplan som omfattar vägens utformning och konstruktion och hur enskilda intressen ska tillgodoses. Det ingår också att ta slutlig ställning till eventuella skyddsåtgärder och deras utformning. I beslutet bör ingå prövningar enligt övriga tillämpliga lagar, bl a miljöskyddslagen i de delar som avser enskilda intressen. Miljökonsekvensbeskrivning är, liksom , obligatorisk. Vinsten med denna ordning är att konflikter behandlas tidigare med bibehållen eller förbättrad rättssäkerhet för den enskilde. Beslutsprocessen kan effektiviseras och risken för felinvesteringar och utdragen byggtid minskar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigare miljöprövning av vägprojekt.
mot · GL02T334 · 1997-10-06 00:00:00 — EU har prioriterat 14 olika infrastrukturprojekt i ett transeuropeiskt nätverk (TEN). Detta ska säkerställa ett transportsystem i av hög standard och god kapacitet. För EU:s medlemsländer medför denna prioritering en förpliktelse att genomföra de prioriterade projekten. Ett av dessa projekt är den Nordiska triangeln som ska förbinda de nordiska huvudstäderna med motorvägar och dubbelspårsjärnvägar. I korridoren KöpenhamnOslo ingår väg E6 och /Nordlänken i triangeln. E6 är färdigbyggd till , brobygget över Sunningesund pågår liksom arbeten på den norska sidan av gränsen. E6 är en utomordentligt viktig vägförbindelse. 1996 passerades av över 5 miljoner passagerare och godstransporterna var . av alla utrikestransporter sker i E 6-korridoren och mer än 1 000 långtradare passerar . Den minskning av de svenska väginvesteringarna som ägt rum har bl a drabbat och därigenom även och de svenska förpliktelserna gentemot EU. är också ett av viktigaste exportländer, varför goda vägförbindelser mellan länderna är en form av självhjälp. Som framhölls är även förbättrade järnvägsförbindelser angelägna. Det finns i detta sammanhang anledning att erinra om att de samhällsekonomiska lönsamhetskalkyler som bl a använt, konsekvent har missgynnat och p g a mycket besvärliga topografiska förhållanden. Detta gäller både väg- och järnvägsinvesteringskalkyler. Studier som genomförts angående trafikolyckor på med avseende på sommartrafik, tung trafik och internationell trafik synes visa att olyckor är fler än . Antalet dödade i trafiken var en på var åttonde polisrapporterade olycka, dubbelt så många som i i genomsnitt. Den tunga trafiken var inblandad i fler olyckor än dess andel av trafiken uppgick till. Totalt anses samhällets förlust genom trafikolyckor på norr om kunna uppgå till . Mer än hälften av dessa kostnader kan hänföras till olyckor där utländska fordon varit inblandade. Det föreligger sålunda mycket starka skäl att påskynda utbyggnaden av den svensk andelen av till motorvägsstandard. Det är också angeläget att beslut fattas om utformning och placering av . Dröjsmål i den frågan riskerar att även fördröja utbyggnaden av vägen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en snabbare utbyggnad av än vad som är planerat bör göras genom omfördelning inom given ram.