mot · GL02Jo11 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996:97: 2 Hållbart fiske och jordbruk Hållbart fiskeFisk och fiske har stor betydelse för den globalalivsmedelsförsörjningen. Det sysselsätter ca 20 miljoner avjordens befolkning i många länder. Fisk och andra livsmedelfrån havet står för en stor del av proteinintaget i världen.Därför är det nödvändigt att nyttjandet av den naturresurssom fiske är sker på ett ekologiskt hållbart sätt. Så sker inte . Uttaget av fisk är större än tillväxten. Sett utifrån ettglobalt perspektiv är stora områden utfiskade och fiske sker på allt mindre fiskar. Framväxten av allt effektivarefiskemetoder och en stor överkapacitet av fiskefartyg iförhållande till det möjliga uttaget är en av orsakerna. Detstorskaliga fisket medför också att mängden kasserad fångstökar. En annan orsak är miljöförstöringen. Miljöföroreningarsom sprids till haven och förstör livsmiljöer vid havskusternabidrar till att åtskilliga miljoner ätbar havsfisk går förloradvarje år. Detta får i sin tur dramatiska effekter för demänniskor som traditionellt lever av det kustnära fisket.Vattenreglering, dammbyggnationer och utdikningar avvattenområden är en tredje orsak till minskad fiskproduktion.Haven har setts både som outtömliga livsmedelsreservoareroch som oändliga sopstationer. vet människan mycket litet omhavens invånare och det ekologiska samspelet mellan dem. Det finns därförall anledning att ta de olika varningssignalerna som kommer på allvar.I denna proposition saknar några övergripande perspektivoch områden. Det ena gäller vattenbruket, både det globala och detinhemska. I en särskild motion om vattenbruk under allmänna motionstidenredovisas syn. Ett annat område som saknas är fritidsfisket,som får en styvmoderlig behandling i propositionen. Vänsterpartietssynpunkter i denna fråga samt övriga områden redovisas under respektiverubrik i denna motion.Fiske i ett globalt perspektivVänsterpartiet delar regeringens bedömningar och allmännaförhållningssätt när det gäller övergripande beskrivning avförutsättningar och behov för att upprätthålla ett ekologiskthållbart fiske. Regeringens bedömningar är ofta så allmänthållna att det är svårt att ha en annan uppfattning. Alla kanställa upp på att fiskeripolitiken skall säkra en ansvarsfullförvaltning av bestånden främst genom övervakning ochkontroll, användning av mer selektiva redskap samtminskning av bifångst och kasserad fångst.Det som däremot saknas i regeringens bedömning är hur en förbättradkontroll och övervakning skall gå till. Det vore också en fördel om begreppetekologiskt hållbart fick genomslag också när det gäller fisket. Regeringenanvänder termen långsiktigt hållbart nyttjande eller ansvarsfullt nyttjandevilket förhoppningsvis betyder samma sak.Ett område som inte tas upp under denna rubrik är regeringens syn på detsmåskaliga kustnära fisket och vilka åtgärder som behövs för att det skallkunna utvecklas. En satsning på det småskaliga traditionella fisket är enförutsättning för att skapa arbete och mat till en växande världsbefolkning. Iu-länderna är uppemot 400 miljoner människor direkt eller indirekt beroendeav fiske, förädling av fiskprodukter samt handel och fartygsbyggande.Sverige har ett ansvar att inom FN, EU och självständigt driva på enutveckling som inte slår undan förutsättningarna för det kustnära fisket. Enåtgärd är att ta initiativ till en världskonferens om haven somförsörjningsbas. En annan åtgärd är att inom och övriga EU spridakunskap om den miljöförstörelse som t. ex. odlingen av tigerräkor utgör.Intensivodling av tigerräkor har snabbt blivit ett av de allvarligaste hoten motjordens kvarvarande mangroveområden. Mangroveområdena skyddar moterosion som det är en barnkammare för många av de arter somfinns i havet. Eftersom odlingen sker för export till i-länder behövsinformation om produktionsmetoderna och dess konsekvenser liksominternationella regler för produktionen. Detta kan inte överlåtas till deenskilda nationerna eftersom det får konsekvenser för hela havsekosystemetoch hotar den ekologiska hållbarheten.Den gemensammafiskeripolitikenDet är positivt att regeringen aviserar sin ambition att verkaför ett miljömål i den gemensamma fiskeripolitiken. I övrigtär regeringens bedömning av vad som behöver göras inte heltkonkret. Det är uppenbart att regeringens vilja att förriksdagen redovisa, och i demokratisk ordning besluta omkonkreta mål, handlingsplaner och åtgärder, lyser med sinfrånvaro. Eftersom det skall ske en översyn avfiskeripolitiken finns dock ännu tid för regeringen attåterkomma till med förslag till en svensk strategiför den gemensamma fiskeripolitiken. Det självklara målet för en sådan skall vara ett ekologiskt hållbart fiske.De styrmedel som den gemensamma fiskeripolitiken omfattar somTAC (Total allowable catch), fiskekvoter, tekniska bevarandeåtgärder ochdimensionering av fiskeflottans kapacitet behöver utvecklas och utökas.Följande punkter bör ingå: Det kustnära fisket behöver utvecklas på bekostnad av den storhavs-baserade fiskeflottan. De fördelningsnycklar som skall användas bör inte endast baseras på vadde olika ländernas fiskeflottor traditionellt har fiskat. Fördelningen börockså göras utifrån en bedömning av vad som är ekologiskt hållbart ochutifrån varje enskild nations behov. Det bör ställas krav på ökade ansträngningar att återskapa fisket inom deegna kustområdena. Där bör sambanden mellan näringsläckage ochvattnets ekosystem särskilt belysas.VattenbrukRegeringen skriver att det inom EU förs en aktiv politik föratt främja investeringar i den kommersiella odlingen av fisk,kräftdjur och blötdjur för konsumtion. villpåtala att vattenbruket i den form det bedrivs medförmånga miljöproblem som inte är lösta. kan man intesäga att vattenbruket är ekologiskt hållbart. Vänsterpartietssyn på vattenbruk och krav på åtgärder har vi utvecklat i ensärskild motion.Hållbart fiske i SverigeVänsterpartiet delar regeringens bedömning att det svenskafisket skall bedrivas på ett hållbart sätt. Det är också bra attambitionen är att tillämpa försiktighetsprincipen och attsäkerställa den biologiska mångfalden.På några områden finns det anledning att komplettera regeringensredovisning och ställa krav på åtgärder.Dagens yrkesfiske har utvecklats i en riktning som skapar många problem.Intensivt beståndsfiske skapar obalanser i ekosystemen och kunskapen omvilka konsekvenser dessa obalanser får på lång sikt är otillräcklig.Industrifisket ökar och utgör av fisket. Stora mängder fisk dumpas avolika skäl, en stor del av dessa fiskar dör. Därför är det viktigt attutvecklingen av selektiva fiskeredskap intensifieras. Fisk och fiskrens somdumpas överbord blir en födokälla för havsfåglar. Kunskapen om vilkaeffekter dumpad fisk och fiskrens får är inte känd. Teoretiskt sett skulle ettförbud att dumpa fiskrens från torsk som lagrar klororganiska föreningar iinälvorna kunna användas för att minska miljögifterna i Östersjön.Regeringen bör ge i uppdrag att undersöka möjligheten attförbjuda dumpning av fiskrens i Östersjön.Ett växande problem är de fiskeredskap och andra delar från fiskefartygensom förloras eller dumpas överbord. Det är känt att vanliga fiskgarn ochfasta redskap fortsätter att fiska efter det att redskapetförlorats.Termen "spökfiske" används för att beskriva detta fenomen. Dumpning avfiskeredskap bör förbjudas. En utredning om spökfiskets problem i desvenska vattnen bör göras där särskilt producentansvaret för fiskeredskap tasupp.FiskevårdDet är positivt att regeringen äntligen föreslår en satsning påfiskevård med medel ur statsbudgeten. Det är däremotknappast relevant att påstå att ett anslag på 20 miljonerkronor är en kraftig satsning. Snarare är det att se som ettförsta steg mot en uthållig fiskevård. harberäknat behovet av åtgärder till imånga år framöver. Det finns emellertid anledning att åter seöver möjligheten att bredda finansieringen med någon formav fiskevårdsavgift. har redovisat en möjligmodell i tidigare års motioner.Åtgärder för att rädda havsöring ochålInom ramen för fiskevård finns det behov av åtgärder för atträdda annan vandringsfisk än lax. Det ligger inomFiskeriverkets ansvarsområde att också se till att främsthavsöring och ål kan bibehållas i livskraftiga bestånd.I med världens mest storvuxna havsöringsbestånd har repro-duktionen av havsöring helt misslyckats . Man vet inte orsaken,vilket är oroande, men det finns risk för att detta är en ny form av M 74, dvs.en sjukdom som har sin orsak i miljögifter. Det kan inte heller uteslutas attden uteblivna reproduktionen kan vara en effekt av ökad konkurrens med laxsom nu ökar till följd av minskat fiske i . Mera lax i våra älvar kankanske leda till problem för andra arter vi vill bevara och fiska på. Det äremellertid viktigt att ta reda på orsaken och regeringen bör ge iuppdrag att studera och föreslå åtgärder så att de svenska havsörings-stammarna bevaras.Regeringen har inte uppmärksammat de problem som finns hos densvenska havsöringen. Än allvarligare är att krisen i ålfisket inte uppmärk-sammas. Det enda som står i propositionen är att utsättning av ål är en braåtgärd. Problemet är att ålbeståndet, som leker i och fiskas ihela , nu minskat . Detta beror sannolikt på enkombination av ökat fiske, PCB-anrikning och ändringar i Golfströmmen.Till detta kommer ett starkt ökat fiske på glasål på kontinenten p.g.a. storefterfrågan från för odling och försäljning till , där den är enviktig ingrediens i suchi. Denna industri omsätter enorma summor ochjapanerna äter mer ål än hela den europeiska produktionen. Anledningen tilldet kinesiska köpet av europeisk ål är att den asiatiska ålen tagit slut. Denökade efterfrågan på glasål har gjort att priserna nu är så höga (/kg)att det inte är lönsamt för fiskarna att köpa glasål för utsättning. Det ärdäremot lönsamt - och nödvändigt - ur ett samhällsekonomiskt perspektiv.Transporten av stora mängder glasål till gör att färre ålar återvänder tillSargassohavet.Utredningar inom EU visar att beståndet måste ökas genom ökadutsättning av glasål/sättål i vatten som inte nyttjas fullt ut. Dessa vattenfinns framför allt i Sveriges insjöar och kuster och i Nordosteuropa, där detnaturliga inslaget nästan tagit slut. För att möjliggöra detta måste betydandesummor satsas på inköp av ålyngel, karantänisering av dessa i odling(ålodling) och utsättning i , och nordvästra . Föratt följa upp dessa stora åtgärder måste ett märkningsprogram liknande detför lax införas. Detta innebär att av de utsatta ålarna märks och att ettsystem för automatisk registrering av märkta ålar sätts upp hos grossister ochstörre ålfiskare. Ett sådant system är mycket lönsamt ur ett samhälls-ekonomiskt perspektiv. Eftersom det starkt gynnar hela det europeiskaålfisket borde finansieringen ske inom ramen för EU:s fiskeristöd. Ålfisket ärför övrigt mycket stort och i klass med fisket efter sill, torsk m.m. Det ärviktigt att fiskevårdsmedlen kan gå till detta och har i åretsbudgetmotion anslagit utöver regeringens förslag tillfiskevård. Hälften av den summan bör användas till ålen.Fiskevård i fjällenEtt annat område som saknas i regeringens redovisning avhur fiskevårdsmedlen bör användas är fiskevård på statensvatten ovan odlingsgränsen. Det är framför allt rödingen somär hotad. av vattenyta finns i fjällen,vars sjöar ur fisk- och fiskesynpunkt helt domineras avröding. Denna fisk är världens mest kallvattenanpassadefiskart, synnerligen känslig för konkurrens från andrafiskarter och mycket uppskattad som fiskeobjekt och matfisk.Rödingens utbredningsområde sträcker sig runt hela Arktisoch sammanfaller nästan helt med de ursprungliga, arktiskafolkens bosättningsområden. Nybyggarepoken ochvattenkraftsregleringens tid har medfört att dagensrödingbestånd ändrat karaktär. Sammantaget harutvecklingen lett till uppkomsten av tusenbrödrabestånd hosrödingen med ringa värde ur såväl yrkes- somfritidsfiskesynpunkt. Fjällfiske är en väsentlig inkomstkällaför den samiska befolkningen och kan - rätt utnyttjad - bli enmycket stor tillgång ur ekonomisk och social synpunkt förbåde de samiska och svenska befolkningsgrupperna iNorrlands inland. Detta förutsätter emellertid att fisketanpassas till produktionsförhållandena och att det bedrivs påett biologiskt, uthålligt sätt. föreslår att ävendessa områden ingår i de områden som skall omfattas av denstatligt finansierade fiskevården. Eftersom det också kommerin medel via fiskekortförsäljning som förvaltas avlänsstyrelserna bör en samordning ske. Hälften avVänsterpartiets utökade anslag till fiskevård bör kunnaanvändas till detta. I händelse av att Vänsterpartietsanslagsäskande ej bifalls bör fiskevårdsåtgärder för öring, åloch i fjällen rymmas inom befintligt anslag.LaxNär det gäller den vilda Östersjölaxen har det skett enutveckling i positiv riktning även om hoten långt ifrån ärundanröjda. Ett av problemen är drivgarn. Även om det inteär samma problem med drivgarn i som i andra havbör längden på drivgarnen begränsas till högst som ärvad som gäller inom resten av EU. bör agera för ensådan begränsning. Det är mening attdrivgarn bör förbjudas helt.FritidsfiskeEn viktig sektor av fisket som bara nämns i förbigående iregeringens proposition är fritidsfisket. Det betonas på ettställe att fångsten är och att det ekonomiskavärdet är stort, men man drar inga slutsatser. Sannolikt äruttaget av fiske genom fritidsfiske så stort att begränsningarbehöver övervägas i vissa områden. Fritidsfisket står förstora ekonomiska indirekta värden och är en viktig del ituristnäringen. En viktig roll har den verksamhet som bedrivsi fiskevårdsområden. Ett stort ideellt engagemang harbidragit till restaurering av fiskevatten till gagn förfritidsfisket. Eftersom den vanligaste fiskevården utgörs avutplantering av fisk är kunskap om de biologiska sambandenoch den lokala fiskfaunan viktig. upprätthålls t.ex.fritidsfisket efter öring i stor utsträckning genomutsättningar, vilket kan utgöra hot mot den biologiskamångfalden. För att upprätthålla en biologisk mångfald,återskapa fiskebiotoper och säkra fritidsfisketsutvecklingsmöjligheter behövs tydliga regler. Det ärnödvändigt att utsättningen av fisk sker så att de naturliga,ursprungliga bestånden skyddas genom ett starkt regleratfiske och att ev. utsättningar av andra arter äger rum därursprungliga bestånd saknas. Utsättning av fisk borde förstske efter att man har gjort en genetisk kontroll avbeståndstillhörighet. Sådan kontroll är nu ganska lätt tackvare ny genetisk metodik. Fisket måste också styras mot arteroch områden där fisket nu är litet. Fritidsfisket ochsportfisket utgör en omistlig del av en gammal tradition ochen eftertraktad möjlighet till rekreation och naturupplevelser.Fritidsfisket och sportfisket är också en del av en växandeturism. Rätt hanterad kan den skapa många värdefullaarbetstillfällen i hela landet. Varje fiskevårdsområde bordeutarbeta en handlingsplan för fiskevården inom sitt område.Regeringen bör ges i uppdrag att utvärdera den fiskevårdsom bedrivs , vilka behov som finns och återkommamed förslag till hur en biologiskt anpassad fiskevård skallbedrivas i hela landet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en svensk strategi för den gemensammafiskeripolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av den gemensamma fiskeripolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot dumpning av fiskrens i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om spökfiskets problem,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att bevara de svenska havsöringsstammarna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att rädda ålen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiskevård i fjällen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begränsning av drivgarn i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av reglering av fritidsfisket,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av utvärdering av dagens fiskevård.