mot · GL02Fi220 · 1997-10-06 00:00:00 — Det gäller vidare att stoppa konkurrens om jobb genom låga bolagsskatter eller frånvaro av rimliga nivåer på energi- och miljöskatter. menar att det är viktigt att regeringen verkar för att fastställa miniminivåer inom EU för skatt på kapital, bolag och vissa miljöområden främst Co2. Vad som ovan anförts angående riktlinjerna för skattepolitikens utformning bör som sin mening ge regeringen till känna. redovisar i en särskild motion mer utvecklade synpunkter vad gäller barnens ställning i samhället. I detta avsnitt redovisas endast de budgetmässiga synpunkterna på barnens rätt. har redan tidigare krävt att den skall följa den norska regeringens exempel och presentera en barnbilaga till budgeten. Det vill säga en bedömning av hur budgeten påverkar barnens rätt. Det är självklart svårt att bedöma hur alla förslag berör just barn, eller hur barn påverkas av övergripande ekonomiska beslut. anser dock att det är av stort värde att budgeten granskas ur ett barnperspektiv. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att regeringen bör foga en barnbilaga till kommande budgetförslag. Även om regeringen inte redovisat någon barnbilaga står det klart att regeringens förslag att höja barnbidragen gynnar barnen. Regeringens förslag att ge mer pengar till kommunernas satsningar på skola, barnomsorg och sjukvård gynnar också barnens ställning i samhället. Allmänt sett kan man dock inte säga att regeringen fört någon barnvänlig politik. De sjunkande födelsetalen under den gångna mandatperioden är en tydlig indikation på detta. förslag till budget innebär ett resurstillskott på till kommunernas verksamhet omsorg och skola och vi avdelar en del av pengarna, till särskilda skolutvecklingsprojekt. Många barn drabbas av allergier, ett problem bl.a. i skolmiljö. anvisar bland annat därför för allergisanering. Vi föreslår höjda bostadsbidrag på , ett stöd som i praktiken är ett stöd till barnfamiljerna. vill anslå till den s.k. pappamånaden, ett förslag som gynnar kontakten mellan barn och far. På det internationella området anslår vi bl.a. ytterligare till , barnfond. enskilt viktigaste krav för barnen är dock förslaget om kortare arbetstid. Det är en välfärdsreform som i särskilt hög grad skulle gynna barnfamiljerna och därmed barnen. Vi anser att en nedskärning av anslaget C 1 m.m. med är befogad. Vidare anser att anslaget C 4 Stöd till politiska partier, skall återställas till nivå och således sänkas med . Totalt innebär detta att vi anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget till detta utgiftsområde går bl.a. till olika centrala myndigheter inom område. Dessa myndigheter måste vara föredömen när det gäller effektivisering och budgetdisciplin om den nya budgetprocessen skall ha trovärdighet inom andra utgiftsområden. Enligt RRV hade dessa myndigheter och nämnder preliminärt i anslagsbehållning . Det borde mot denna bakgrund vara möjligt att minska anslagen. Vi föreslår att utgiftstaket sänks med utöver vad regeringen föreslår. anser inte att det är möjligt att skära ned mer på skattemyndigheterna och . Det kommer ständiga larmrapporter om situationen inom skatteförvaltningen. Granskningen är eftersatt på grund av underbemanning. Vi menar också att det är viktigt att skattebrottsenheterna kommer igång och anslår därför ytterligare medel till skatteförvaltningen. När det gäller tullen kan vi konstatera att smugglingen ökat drastiskt sedan nedskärningarna påbörjades. De kompensatoriska åtgärder som utlovats har ännu inte införts. föreslår därför högre anslag än regeringen till dessa myndigheter. Totalt handlar det om för utgiftsområdet. föreslår att Säkerhetspolisen får ett minskat anslag med . Till tillför vi för att myndigheten bl.a. skall kunna förbättra indrivning och bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Rättshjälpen tillförs i syfte att återställa den beslutade neddragningen på detta område. tillförs att användas för anställning av administrativ personal. Vi vill även öka anslaget till med att användas i brottsofferjourernas verksamhet. För inrättandet av ett informationscentrum föreslår vi en ökning med 3 miljoner till anslaget för . Totalt anvisar vi mer än regeringen . föreslår att ett projektbidrag för information och studier om och EU:s utveckling inrättas. Stödet skall riktas till frivilliga organisationer och stiftelser. Detta anses motiverat med tanke på frågornas politiska betydelse. Anslaget bör omfatta . anvisar därför utöver regeringens förslag för utgiftsområdet. Totalförsvarets uppgifter, organisation och behov av resurser bestäms av förhållandena i vår omvärld. anser att långsiktigt gynnsamma säkerhetspolitiska situation medger besparingar med utöver regeringens förslag . Det ligger i sakens natur att åtgärderna är av sådan karaktär att de får full ekonomisk effekt först . Till största delen gäller besparingarna Försvarsmakten. För totalförsvarets civila del anser vi det motiverat med ett minskat skyddsrumsbyggande. I riktlinjer för den ekonomiska politiken ingår en strategi för global utveckling och internationell solidaritet. För att utjämna skillnaderna mellan fattiga och rika länder, och skillnaden mellan rika och fattiga inom länder, krävs en politik där ändrade handelsvillkor, skuldavskrivningar, stärkt FN, nedrustning och ökat internationellt bistånd ingår. Biståndet är sålunda inte det enda instrument vi förfogar över för att åstadkomma en mer rättvis värld. Biståndet är dock ett väsentligt medel. Genom att återgå till att av BNI återigen satsas på internationell samverkan och bistånd kan visa sin goda vilja till global utjämning av resurser. föreslår att regeringen utarbetar en plan för att efter en treårsperiod återigen vara uppe i av BNI, med början . Vi anslår budget en miljard utöver regeringens förslag, samt anger att ytterligare medel får tas ur anslagsbehållningar för att komma . ställer sig inte bakom regeringens förslag att inrätta en ny integrationsmyndighet och tillför därför ytterligare för uppgifter som bör ligga kvar på verket, nämligen att medverka vid nyanlända invandrares bosättning i kommuner och att fatta beslut om statlig ersättning till kommuner. Regeringens asylpolitik har medfört att antalet personer som söker asyl har minskat betydligt snabbare i än i nästan alla andra jämförbara länder. Efter en topp 1992 med nästan 90 000 asylsökande beräknas antalet för hela 1997 stanna på cirka 8 000. Regeringen räknar med fortsatt minskning av antalet asylsökande i mottagningssystemet . anser i och för sig att det bör vara möjligt att korta handläggningstiderna hos och och därigenom minska antalet personer i mottagningssystemet. Å andra sidan kan vi inte godta den politik som f.n. förs och som har till syfte att med olika medel hindra människor som behöver skydd för liv och lem från att ta sig till . Vi räknar med att denna respekt för internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter kommer att leda till ytterligare utgifter för mottagande av asylsökande med . Offentligt biträde i utlänningsärenden Regeringen föreslår att anslaget för offentligt biträde i utlänningsärenden minskas med . anser att detta kan äventyra de asylsökandes rättssäkerhet och förslår därför att ytterligare tillförs detta anslag. motsätter sig förslaget till inrättande av en ny integrationsmyndighet och avslår i konsekvens härmed anslaget till integrationsmyndighet. anser att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering även i fortsättningen skall vara en självständig myndighet och att den bör få utökade uppgifter. Vi anslår till DO. anser inte att bör läggas ner och anslår för fortsatt utgivning . Vi anser att anslaget för kommunersättningar vid flyktingmottagande skall ökas med . Anledningen till detta är att regering och riksdag har ett övergripande ansvar för att utlänningslagen och våra internationella konventionsåtaganden respekteras i handläggningen av asylärenden. I allt för många fall är detta inte förhållandet . Så har t.ex. fällts för brott mot med anledning av beslut om avvisning av asylsökande. anslår för att göra det möjligt att behålla en god bastandvård och föreslår en ny konstruktion av tandvårdsförsäkringen som garanterar det grundläggande tandvårdsbehovet. föreslår vidare mer än regeringen till att utveckla hjälpmedelsservicen till funktionshindrade och för att öka utbildningen och kvalitén på hjälpmedel. har föreslagit ett frikort för pensionärer när det gäller medicindelen i högkostnadsskyddet. För detta ändamål föreslår vi utöver vad regeringen föreslagit. Vi motsätter oss också regeringens förslag att Apoteksbolaget skall spara eftersom det innebär nedläggningar av ett 30-tal apotek företrädesvis i glesbygd. Bidrag till hälso- och sjukvård Patienternas rättssäkerhet måste stärkas och de måste få större möjlighet till ersättning när de blivit felbehandlade. Vi föreslår en ökning av anslaget till patientförsäkringen med . Vi föreslår också till rökavvänjningsmedel för den som vill sluta röka under kontrollerade former. vill återföra bidraget till insatser mot aids som skall förebygga spridningen av sjukdomen (90 miljoner). Utöver detta föreslår vi för ökat stöd och förstärkning av hivförsvaret. Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet Bidragen till psykiatriområdet vill vi höja med till kommunernas arbete med ädelreformen, den s.k. psykädel. Avtrappningen av dessa pengar har skett för snabbt så kommunerna klarar inte verksamheten utan ett högre bidrag. vill att en del av dessa pengar skall gå till vården och behandlingen av de tortyrskadade. Det är också viktigt att de utslussade patienterna i psykvården ges möjlighet till adekvat vård och behandling utan att de skall behöva drabbas av skyhöga behandlingsavgifter p.g.a. att samhället inte löst problematiken med olika ersättningsregler inom psykområdet. Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Driften vid vissa av handikapprörelsens rekreationsgårdar är hotad, bl.a. Mättingen där svårt funktionshindrade barn och föräldrar kan återhämta sig. Anläggningen är bara gammal och i ett ekonomiskt känsligt läge. föreslår därför till rekreationsverksamhet för funktionshindrade. Bilstödet till handikappade får , vilket vi motiverar i en särskild motion om handikappolitiken. Vi tror att ett ökat stöd för anpassade bilar inte bara ger den funktionshindrade möjlighet till ett mer oberoende liv utan även kan spara in pengar då det minskar kostnaderna för färdtjänst. Kostnad för statlig assistansersättning motsätter sig en övervältring av kostnaderna för assistansen på kommunerna och vi anser att stödet till svårt funktionshindrade skall vara ett statligt ansvar. Vi anslår mer än regeringen för att täcka dessa kostnader. kräver att skall kunna föra processer i enskilda mål och myndigheten behöver därför ökad juridisk kompetens. Vi ökar anslaget till organisation med 1,5 miljoner. Bidrag till missbruks- och ungdomsvård samt alkohol- och narkotikaförebyggande arbete Vi ökar bidraget till med för att ge unga omhändertagna en adekvat och differentierad vård. Bidrag till organisationer på det sociala området är en organisation som på ideell basis arbetar för att stödja människor med läkemedelsberoende samt sprida kunskap om alternativ till psykofarmaka. anslår till deras verksamhet som skall upptas i statens budget. Roks, kvinnojourverksamhet, anser vi på samma sätt skall få ett årligt bidrag över budgeten och vi anslår till deras verksamhet. anser att skall ha processrätt i enskilda mål och vi anslår budget för att öka ombudsmannens juridiska kompetens. Sjukpenning och rehabilitering, m.m. har besparingar gjorts på rehabilitering, bl.a. på yrkesinriktad rehabilitering. Att rehabilitera människor tillbaka till arbetslivet är en mycket central uppgift. förändrade kriterier för sjukskrivning och förtidspensionering ställer också högre krav på att nödvändiga rehabiliteringsresurser finns tillgängliga. förslår att för anslår ytterligare till rehabiliteringsverksamhet. Försäkringskassorna som förmedlar en stor och viktig del av vår välfärd har fått kännas vid kraftiga besparingar. Dessutom har en lång rad regeländringar trätt ikraft . Tiden från det att beslut fattas i och fram till ikraftträdandet har varit alldeles för kort. I och med återgången till 14 dagars sjuklöneperiod kommer drygt 160 000 fler ärenden att administreras hos kassorna. I budgetpropositionen avsätts inga medel för den ökade arbetsbelastning som detta innebär. För att upprätthålla en rimlig nivå i försäkringskassornas verksamhet föreslår att för avsätter ytterligare . tar i en separat motion upp frågan om förtidspensionärer som omfattas av gammal lagstiftning vid beräkning av pension. föreslår att avsätter för att förhindra att gammal, nu ej gällande, lagstiftning skall påverka förtidspensionärers ekonomiska situation. föreslår i en separat motion att avsätter för att ge anhörigbegreppet en vidare innebörd vid närståendevård av hivsmittade. föreslår en höjning av ersättningsnivån i sjukförsäkringen till . Höjningen skall träda ikraft . Allmänna egenavgifter allmänna pensionsavgifter motsätter sig ytterligare höjning av de allmänna egenavgifterna (allmänna pensionsavgifterna) från . föreslår dessutom att avgifter tas ut på inkomster över 7,5 basbelopp. Då egenavgifterna har en felaktig fördelningsprofil och medför minskade skatteintäkter för kommuner och landsting bör allmänna egenavgifter som finansieringsform tas bort helt. I årets budgetproposition föreslår regeringen en återgång till 14 dagars sjuklöneperiod. Risken för s.k. utestängningseffekter minskar därmed, men försvinner inte helt. Det är framför allt i de mindre företagen som rädslan för höga sjuklönekostnader kan vara ett hinder för expansion. vill därför helt undanta företag med högst 10 anställda från kravet att betala sjuklön. För att slippa administrativt krångel och ökad arbetsbelastning på försäkringskassorna föreslår vi att under månaden utbetald sjuklön får dras av vid närmast följande uppbördsredovisning. Förslaget innebär minskade intäkter för staten på . Förslaget finansieras inom ramen för budgetalternativ. Reducering av arbetsgivaravgifter och egenavgifter föreslår att den av regeringen föreslagna nedsättningen av arbetsgivaravgifterna bör begränsas till företag med högst 10 anställda. Vi föreslår också ett grundavdrag på vid beräkning av egenavgifter i avsikt att reducera egenavgiftsuttaget för enskilda näringsidkare och handelsbolag. I syfte att stödja och ytterligare utveckla anställdas möjlighet till inflytande och delaktighet föreslår vi att avsättningar till vinstandelsstiftelser skall befrias från nuvarande löneskatteavgift. tillför utgiftsområdet som fördelas på ålderspensioner till invandrare istället för socialbidrag med och efterlevandepensioner till vuxna med . Många äldre invandrare får inte folkpension beroende på att de beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl. Dessa pensionärer måste gå till och ansöka om socialbidrag för sitt uppehälle. Det har t.o.m. inträffat att en äldre, pensionerad invandrare tvingats söka socialbidrag för kostnaderna för ett svenskt medborgarskap. Kommunerna ersätts av staten för kostnaderna för socialbidragen, men det tar inte bort det faktum att detta är mycket förnedrande för äldre människor. Socialbidragsnormen varierar och ligger under folkpensionsnivå. I stället borde staten ta ansvar för sin politik och införa folkpension för de pensionerade invandrare som lever på socialbidrag. Flera partier har tidigare lyft den här frågan och tycker därför att det är märkligt att regeringen inte lyfter den, vare sig i integrationspropositionen eller inom utgiftsområdet Ekonomisk trygghet vid ålderdom. anser att staten skall ta ansvar för de pensionerade invandrare som lever på socialbidrag och vi har därför avsatt i vår budget för att äldre invandrare skall få sin folkpension. har ända sedan förslaget lades fram av regeringen sagt nej till behovsprövningen av änkepensionen. Behovsprövningen är en grundstöt mot tilliten och förtroendet för våra generella och obligatoriska socialförsäkringar. De avlidna makarna har redan en gång avstått löneutrymme och betalat in för att deras efterlevande skall få ersättning för det inkomstbortfall som det innebär när en inkomst försvinner. Behovsprövningen riktar sig ensidigt mot kvinnor och aldrig någonsin har väl någon grupp i samhället fått sin inkomst minskad med så stora belopp. har utvecklat sina synpunkter på behovsprövningen och dess konsekvenser för det generella trygghetssystemet i en separat motion. anser att beslutet att behovspröva änkepensionen måste rivas upp och vi har för det ändamålet avsatt i vår budget. tillför utgiftsområdet för en höjd ersättningsnivå till på den s.k. pappamånaden. Ett viktigt jämställdhetsmål är att männen tar större ansvar för barnen. Detta borde förstås kunna ske utan morötter men anser att det är viktigt med ekonomisk stimulans, allra helst som männen oftast har högre lön än kvinnorna och det därför av familjeekonomiska skäl kan bli så att pappan avstår. Det är bra att ersättningen i föräldraförsäkringen höjs till . Men anser att ersättningen i föräldraförsäkringen bör återställas till det den en gång var och att den därför bör höjas till 1999 med målet . Regeringen tillför området i tilläggsbudgeten eftersom man inte fått in de förväntade medel som det nya underhållsstödet förväntades ge. Anslaget var 2 och utgiftsprognosen är 3 . För har regeringen anslagit 2 en minskning med . Detta är rent ut sagt uppseendeväckande. Först konstaterar regeringen att anslaget måste ökas med och sedan säger man att det kan minskas med utan att ange var pengarna skall tas. bedömning är att regeringen tvingas återkomma i tilläggsbudgeten , varför vi väntar till dess med att ta ställning till anslagets storlek . föreslår att grundbelopp och tak för dagpenningbeloppen i arbetslöshetsförsäkringen höjs liksom att en löneföljsamhetsregel för ersättningsnivåerna införs. På detta sätt blir försäkringen mer inkomstrelaterad. Vi föreslår även att arbete med hjälp av arbetsmarknadspolitiskt stöd skall vara kvalificerande för a-kassan liksom att den bortre parentesen avförs från vidare utredning. Dessutom föreslås att dagens begränsningsregel för deltidsarbetslösa avskaffas. Utgiftsområdet tillförs av dessa skäl. För att aktivera arbetslösa överförs till UO 14 för att användas som aktivitetsstöd för otraditionella projekt. Dessutom överförs av a-kassemedel till UO 25 för att sysselsätta långtidsarbetslösa i tillfälliga men avtalsenligt betalda kommunala arbeten. Sammanlagt minskas anslaget till utgiftsområdet med . tillför utgiftsområdet sammanlagt mer än regeringen. Särskilda satsningar görs för arbetshandikappade via lönebidrag och med . Ett riktat sysselsättningsprogram för kvinnor vars arbeten rationaliserats bort föreslås om , också i syfte att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. JämO tillförs extra resurser för att motverka lönediskriminering och utarbeta arbetsvärderingssystem. Vi tillför för att utöka insatser för kompetensutveckling och lokala flexibla åtgärdsmedel. Inte avsätts för att höja ersättningsnivån för de mest utsatta grupperna, i första hand invandrare och ungdomar. Strukturella reformer som obligatoriska praktikplatser, framtidsfonder för kompetensutveckling och arbetstidsförkortning föreslås liksom förstärkningar av arbetsrätten. På så sätt skapas de finansiella och demokratiska förutsättningar som gynnar en positiv sysselsättningstillväxt. Genom , den stora vuxenutbildningssatsningen, ges ett särskilt utbildningsbidrag på a-kassenivå till studerande på grundskole- och gymnasienivå. Stödet lämnas längst under ett studieår. menar att det är omöjligt för många kortutbildade och studieovana att uppnå avsedd kompetensnivå. Vi anslår 1 miljard för att finansiera en tredje termin för dem som studerar med särskilt utbildningsbidrag. Satsningar på utbyggnad av högskolan och på är några av de viktigaste åtgärderna för att regeringen skall nå målet om en halverad öppen arbetslöshet . är positivt till utökningen av antalet utbildningsplatser på högskolan . Vi välkomnar också förslaget att tidigarelägga en del av utökningen . betonar vikten av att åtgärder vidtas för att garantera alla barns rätt till en likvärdig utbildning. Vi föreslår att avsätts till ett särskilt utvecklingsstöd till skolor i utsatta bostadsområden. Skolforskningen är ett område som vi vill prioritera och vi tillskjuter därför utöver regeringens förslag till detta. Vi mer än fördubblar anslaget till skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp. utgångspunkt är att alla skall ges samma möjligheter till utbildning. anser att möjlighet till grundläggande universitetsstudier i allmänna ämnen bör finnas i varje kommun. En möjlighet att stimulera detta är att inrätta högskoleutbildning på distans med lokal förankring och kommunikation via IT. Vi ser en sådan satsning som ett led i den svenska folkbildnings- och folkupplysningstraditionen. Lokala studiecentra för det personliga mötet mellan studenterna kan etableras i samverkan med folkhögskolor eller studieförbund. anslår för fortsatt utvecklingsarbete. föreslår att ramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid utökas med . Folkbildningens pedagogik och möjligheter att nå kortutbildade är väl dokumenterade. Inom ramen för behöver dess roll förstärkas. Vi anslår för ytterligare 4 000 helårsstudieplatser under utgiftsområde 17. Vi avvisar regeringens förslag om till LO, TCO med fler. På flera områden anser vi att det behövs mer resurser. Vi anslår pengar till länsmusiken, idrotten, forskning om ungdomars livsvillkor, satsningar på arbetsplatsbibliotek m.m. Vi har förutom en övergripande kulturmotion skrivit särskilda motioner på följande områden; mediapolitik, folkbildning, ungdomsfrågor och om folkrörelse- och idrottsfrågor. föreslår att bostadsbidragen förstärks med . Dessutom föreslår vi en omfattande byggsatsning. Det ekologiska byggandet tillskjuts och vi tillför till nybyggnation. Anslagen till solvärmeanläggningar respektive handikappboende ökas med . Däremot minskar vi anslaget till stöd för lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet med där överförs till utgiftsområde 20 och överförs till det ekologiska byggandet. stöder till stora delar inriktningen på den lilla regionalpolitiken. Vi konstaterar dock att den stora regionalpolitiken som i grunden avgör utvecklingsmöjligheter och levnadsvillkor i landet misslyckats. De regionala klyftorna ökar. Det krävs enligt uppfattning politiska krafttag för att ändra på denna situation. är effekterna av och regelsystem för den regionala utvecklingen oklara. Regeringen aviserar att den uppskjutna regionalpolitiska propositionen kommer att ta ett samlat grepp om mål och riktlinjer liksom om insatser för att samordna statliga åtgärder och höja effektiviteten i åtgärderna. Vi avvaktar denna proposition och återkommer med ett samlat regionalpolitiskt förslag. tillför nu ytterligare för att stimulera det regionala utvecklingsarbetet för att främja en ekologiskt hållbar tillväxt, för att höja kompetens- och tekniknivån och för att höja sysselsättningen. accepterar inte neddragningarna inom miljöområdet. Vi höjer anslaget med . En del av medlen återför vi från den fond på som regeringen skapat för ekologisk omställning. Vissa åtgärder, t.ex. marksanering kan inte på ett effektivt sätt finansieras via en fond. Av de 570 miljonerna går till köp av naturreservatsmark. Marksanering kostar extra, används till kalkning och vardera går till kommunala miljörådgivare respektive . För att kretsloppsanpassa kommunikationssektorn för vi över medel från vägbyggnation till järnvägsinvesteringar. Ca förs över till järnvägsinvesteringar, används till att sänka SJ:s priser och används av staten för att köpa olönsam järnvägstrafik, företrädesvis i . Väginvesteringar minskas med ca , underhållet av vägarna behålls på nuvarande nivå. Ramen minskas med ca och pengarna används till mer angelägna områden.