mot · GL02Fi402 · 1997-10-06 00:00:00 — Sänkta arbetsgivaravgifter i stället för företagsstöd långsiktiga konkurrenskraft försvagas av snedvridande företagsstöd. En växling av företagsstöd mot sänkta arbetsgivaravgifter skulle öka sysselsättningen och bidra till att konkurrens sker på lika villkor. Att beskatta företag för att sedan ge tillbaka pengarna i form av bidrag till investeringar och nyanställningar har flera nackdelar. Företagsstöden snedvrider konkurrensen. kan förlora marknadsandelar till offentligt subventionerade konkurrenter. Vidare krävs en omfattande offentlig administration för att välja ut vilka företag som skall subventioneras, dela ut bidragen och övervaka eventuellt fuskande. Dessutom tvingas de stödsökande företagen lägga ned stora resurser på att ansöka om bidragen. Företagsstöden kan också locka företagen till långsiktigt felaktiga satsningar. De offentliga stöden fördelas till vissa specifika ändamål. Om en viss investering är subventionerad lockas företagen från andra investeringar de annars skulle ha genomfört. Slutligen skapas också samhällsekonomiska effektivitetsförluster när skatterna höjs för att finansiera stöden. Dessa uppstår på grund av att förtjänsten av arbete och investeringar minskar. I vad kostar det egentligen? uppskattas denna förlust till mellan av skatteuttaget. tillsattes en kommitté med uppgift att se över de statliga företagsstöden och föreslå möjliga alternativ. Kommittén menade att en växling av stöden mot sänkta arbetsgivaravgifter inte skulle ha några större positiva effekter, eftersom arbetsgivaravgiftssänkningen endast kunde bli marginell. Orsaken till denna bedömning var att beräknade att stöden endast uppgick till . Denna summa skiljer sig betydligt från andra beräkningar. Exempelvis visade tidigare nämnda rapport från att det statliga företagsstödet uppgick till . Den främsta anledningen till att siffrorna skiljer sig åt är att exkluderade de flesta av de arbetsmarknadspolitiska stöden. beräknas kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder bli . Kommittén konstaterade också att en avveckling av de arbetsmarknadspolitiska företagsstöden inte skulle ge utrymme för en sänkning av arbetsgivaravgiften. Orsaken ansågs vara att alternativet till stöden är att staten måste betala ut arbetslöshetsersättning och därmed sker ingen nettobesparing. har olika undersökningar visat att de arbetsmarknadspolitiska stöden har stora undanträngningseffekter, vilket betyder att nettobesparingar inom arbetsmarknadspolitiken är stora. Rapporten på arbetsmarknaden från revisorer 1996/97:2 visade att åtgärder som ALU, API och beredskapsarbeten har stora undanträngningseffekter. Exempelvis konstaterades att för varje 100 APIplatser trängs 95 ordinarie arbeten ut. Det innebär att nästan hela kostnaden för denna åtgärd skulle bli en nettobesparing om APIplatserna drogs in. Både ALU och beredskapsarbeten har undanträngningseffekter på . En undersökning av startaeget-bidraget som genomförts av AMS visar att det utnyttjas till av individer som även utan stödet skulle ha öppnat eget. uppger att de kanske skulle ha startat utan stöd. av dem som erhöll bidraget ansåg att det hade avgörande betydelse. Bidraget utnyttjas till stor del i branscher med låg lönsamhet och stagnerande sysselsättning. Det leder till att existerande företag konkurreras ut av nystartade och statligt subventionerade företag. Vidare stimuleras branscher med dålig utvecklingspotential, dvs. Sammantaget visar detta att en avveckling av startaeget-bidraget skulle innebära avsevärt minskade kostnader för staten. Kreditgarantier bör i stället i vissa fall kunna lämnas nyföretagare inom ramen för de krediter som lämnas nya företag av . En indragning av rekryteringsstödet torde innebära en ren nettobesparing. Stödet ges till företag som anställer långtidsarbetslösa. Bidraget förändrar inte antalet sysselsatta, utan påverkar endast vilka som får jobb. En avveckling av stödet skulle inte betyda att fler personer blev arbetslösa. Det finns även stora besparingar att göra inom arbetsmarknadsutbildningen. Nära hälften av kostnaderna för utbildningen utgörs av kostnader för lärare och utbildningsmaterial. Ersättningen till de arbetslösa utbildningsdeltagarna utgör alltså inte hela kostnaden. Dessutom har flera undersökningar visat att öppet arbetslösa har större möjligheter att få arbete än de som genomgår arbetsmarknadsutbildning. En grundlig genomgång av företagsstöden visar att besparingar är möjliga. Besparingarna skulle ge utrymme för sänkta arbetsgivaravgifter, vilket i motsats till företagsstöden inte skulle snedvrida konkurrensen mellan företag, eftersom effekten av stöden i sig är ringa. En parlamentarisk utredning bör därför tillsättas med uppdrag att analysera i vilken mån sänkta arbetsgivaravgifter är ett bättre alternativ än vissa av de nu i olika former förekommande företagsstöden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att kvitta företagsstöd mot sänkta arbetsgivaravgifter i enlighet med vad som anförts i motionen.