ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02So45 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen Barns bästa ska alltid vara utgångspunkten i arbetet med enfamiljehemsplacering. I socialtjänstlagen förstärks barnensrätt, bland annat kompletteras socialtjänstlagensportalparagraf som syftar till att stärka barnens ställninginom . Den nya bestämmelsen svarar motartikel 3 i och innebär att när det gälleråtgärder som rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen tillbarnets bästa kräver.Det föreslås en bestämmelse om att barn ska tillförsäkras en rätt attuttrycka sin åsikt i saker som rör barnet personligen. Barns inställning skaklargöras, och uppgiften för blir att skaffa sig en bild avbarnetoch dess behov. Förslagen innebär att barnens rätt stärks.Ett omhändertagande enligt LVU är en mycket uppslitande åtgärd, intebara för de personer som är direkt berörda utan också för dem som fattarbeslutet. Utgångspunkten för lagen är den unges behov av säkerhet ochskydd. Detta förhållande får det aldrig göras avsteg ifrån.I arbetet med familjehemsplaceringar, enligt socialtjänstlagen, skautgångspunkten vara att vården bör utformas så att den främjar den enskildessamhörighet med föräldrar, syskon och andra för barnet betydelsefullapersoner samt kontakt med hemmiljön. Kontakten med föräldrarna kan varaav stor betydelse när barnet når vuxen ålder. Barn som måste omhändertasför placering får inte ryckas upp från den eventuella trygghet som finns, ochdärför kan det vara av vikt att söka familjehemsplacering i barnets närmiljö.Både internationell och svensk forskning visar att placeringar hos släktingarkan vara att föredra om man ser placeringen ur ett livsperspektiv. Det finnsmånga skildringar av hur barn, som varit placerade i"främmande" familjehem, känner sig övergivna av både familjehemmet ochde biologiska föräldrarna när de närmar sig vuxenlivet. Därför börsocialtjänsten i första hand pröva om det finns ett tänkbart familjehem ibarnets naturliga miljö, och huvudregeln ska vara att finna ett tryggt hem förbarnet hos släktingar eller andra närstående, om inte särskilda skäl talar emotdet. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om huvudregeln vid familjehemsplaceringar.
mot · GK02T57 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:61 Översyn av telelagen (1993:597) m.m. (SOU1992:52) föreslog, vilket ocksåpåpekas i propositionen, att samhällets olika sektorer skulleansvara för respektive kostnader. Detta utgjorde utredningensförslag till ansvars- och finansieringsprincip. Resultatet blevatt utredningens förslag till ändringar inom olikasamhällssektorer delades ut till de departement som hadeansvar för respektive sektor. Exempelvis lades förslaget omändringar i fråga om telekommunikation påKommunikationsdepartementet, vilket kan tolkas som accepterade principen.Det nu av regeringen framlagda förslaget om ändringar i telelagen innebäratt man frångått uppfattningen om att varje samhällssektor ansvarar förrespektive kostnader. Förslaget innebär att funktionshindrade personersbehov även fortsättningsvis betalas via statsbudgeten, och därmed en fortsattsärbehandling av funktionshindrade.Det är nu hög tid att bygga ett samhälle för alla, vilket innebär att alla skallkunna ta del av samhällets resurser och service. Tillgängligheten måstegenomsyra alla samhällssektorer som var och en också måste stå för sinakostnader.Vi kan inte utveckla ett samhälle där funktionshindrade är beroende avspecialdestinerade skattepengar och socialpolitik. Det är verkligen att gå ettlångt steg tillbaka att som i propositionen hänvisa till ett EU-dokument omatt dessa frågor i första hand skall vara en socialpolitisk fråga för varjemedlemsstat.Vi ska i stället vara ett föregångsland och påverka EU i synen på ettsamhälle för alla, där varje samhällssektor tar sitt ekonomiska utvecklings-ansvar.Jag föreslår att ansvars- och finansieringsprincipen som passar utmärkt påtelekommunkationsområdet skall införas, i stället för regeringens förslag omsärskild statlig upphandling. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvars- och finansieringsprincipen.
mot · GK02T61 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:61 Översyn av telelagen (1993:597) m.m. Samhällsomfattandetjänster och taxorI propositionen om översyn av telelagen redovisar regeringenföljande:Bland de samhällsomfattande tjänsterna skall även fortsättningsvis endasttelefonitjänst mellan fasta nätanslutningspunkter inräknas. Nuvarandedefinition av telefonitjänsten, dvs. överföring av tal med möjlighet tillöverföring av telefaxmeddelanden och datakommunikation vialåghastighetsmodem, bibehålls.En framtida utvidgning av de tjänster som skall räknas in bland de sam-hällsomfattande tjänsterna bör baseras på en bred efterfrågan. En utvidgningav tjänsterna bör vidare inte låsas till en särskild teknik.Vi motionärer oroas av den formulering som propositionenanvänder vad avser framtida utvidgning av de tjänster somskall räknas in bland de samhällsomfattande tjänsterna.Regeringens krav på att det skall vara en bred efterfrågan kanspoliera glesbygdens utveckling då det kan vara svårt attbedöma vad bred efterfrågan står för.Vi motionärer menar att det är otillräckligt att kvarstå vid attbegreppen telefax och låghastighetsmodem tills vidare kan anses tillräckligtför ett särskilt statligt ansvar. Vi motionärer föreslår att de samhälls-omfattande tjänsterna måste innefatta överföringshastigheter som motsvararvad som är gängse för dagens behov.Vi motionärer delar regeringens uppfattning om att inte låsa sig vid en vissteknik utan att det är tjänsten som sådan som skall vara samhällsomfattande.Men det får inte vara så att man konserverar en tekniknivå på för låg nivå,som gör det omöjligt att i glesbygd kunna vara med i vårt framtida IT-samhälle. Vid Internet och annan dataanvändning i långsamma nät kommerbl.a. kostnaderna att bli högre då uppkopplingstider och överföring tar längretid. Detta är inte konkurrensneutralt.Avreglering av teletaxorna oroar också oss motionärer starkt med bl.a.erfarenheten av hur glesbygden drabbats av den tidigare omregleringen avelmarknaden och andra avregleringar inom kommunikationsområdet. Därförföreslår vi motionärer att regeringen noga följer utvecklingen samt vidtaråtgärder om tendenserna är en ökning av telekostnaderna i glesbygdgentemot tätort. Om hela skall leva måste vi ha konkurrensneutralitetsom möjliggör likvärdiga förutsättningar för företagsamhet och boende, ävenom den måste skapas genom vissa regleringar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de samhällsomfattande tjänsterna och konkurrensneutralitet.
mot · GK02T64 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:61 Översyn av telelagen (1993:597) m.m. En fri marknad har större möjligheter att anpassa sig tillomfattande och väldigt snabba förändringar i omgivningen.Samtidigt är det mycket nödvändigt att denna fria marknadinramas av fasta spelregler, som verkar huvudsakligenoförändrade över . Detta ställer höga krav påregelverket, men främst på beslutsfattaren som måste varamycket tydlig avseende var en reglering är nödvändig ochhur omfattande regleringen behöver vara.Konkurrensneutralitet måste vara ett centralt begrepp ilagstiftningen för att befrämja en god marknadsutveckling.Telia har kontroll över accessnäten i . Det är väsentligt attsamtrafiktaxorna blir konkurrensneutrala och främjar fortsatt teknisk ochkommersiell utveckling. bör särskiljas från accessnätet på ettsådant sätt att det inte råder någon osäkerhet om att detta upplåts på likavillkor för samtliga teleoperatörer. Detta bör kunna ske genom en separeringi olika juridiska enheter såsom kraftproducenterna fått särskilja kraftproduk-tionen från distributionsnäten.Angående nummerportabiliteten har regeringen för avsikt att återkommasenast . Situationen är otillfredsställande , inte minstpå grund av tidsutdräkten för att förverkliga ett byte. Det är inte ovanligt attett byte av operatör vid bibehållande av nummer dröjer upp mot . Dettaförsvårar konkurrensen på teleområdet och är således angeläget att åtgärdasnarast. Regeringen måste därför återkomma med förslag om hur nummer-portabilitet för större abonnenter kan förverkligas omgående. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskiljande av accessnäten från ,2. att hos regeringen begär förslag om nummerportabilitet ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02T65 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:126 Om skandinavisk luftfartspolitik och förlängning av SAS- samarbetet Regeringen föreslår i propositionen att det skandinaviskaluftfartssamarbetet förlängs med år2005 t.o.m. september . Vidare föreslås nya riktlinjersom bör vila på en liberal grundsyn. Regeringen föreslårockså att inom vissa ramar bemyndigar regeringenatt besluta om en minskning av statens ägarandel i . Inom vissa ramar betyder att statens ägarandelinte får understiga i SAS Sverige AB.Vi anser att det borde finnas möjligheter att förhandla fram ett förslag sommedger en sammanslagning av de nationella bolagen till ett bolag. En sådanförändring skulle göra konsortialavtalet obsolet. I ett sådant bolag bör statensägarandel stegvis säljas i den takt det är möjligt, med avseende på priset ochföretaget. I de fall en lösning som denna inte är möjlig bör SAS Sverige AButförsäljas på ett sätt som garanterar stabilitet och utvecklingsmöjligheter förbolaget.I den första delen vill vi inledningsvis ifrågasätta konsortialavtalets före-slagna längd. Regeringen önskar att skall binda sig för luftfartinom ramen för SAS under . Vi finner detta anmärkningsvärt. Detpresidium som finns kring har inte informerats omförändringen. Regeringen har således förhandlat om ett nytt avtal utan attvidare informera det presidium som har att förvalta statens ägar-intresse i . Även detta är anmärkningsvärt. Avtalet böromförhandlas delvis mot bakgrund av det anförda för att förändra ägar-strukturen i SAS. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en omförhandling avkonsortialavtalet i enlighet med vad som anförts i motionen,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens ägarandel i SAS..11FStockholm den 26 mars 1997Per ()Tom ()()()()()()()()
mot · GK02T66 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:126 Om skandinavisk luftfartspolitik och förlängning av SAS- samarbetet För att en omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle skavara möjlig krävs att man på alla områden tar ett långsiktigtansvar. tror inte att konkurrensmässigupphandling är en bra förutsättning för att detta ansvar tas.Ökad liberalisering och kommersialisering medför ökad riskför att planering och agerande till stor del sker på kortsiktigagrunder, det långsiktiga perspektivet hamnar lätt iskymundan.I propositionen anges att konsument- och konkurrenshänsyn ska tas tillvara i de luftfartspolitiska riktlinjerna. Med konsumenthänsyn menas här attpriset på flygresor ska sjunka genom ökad avreglering, vilket inte alls ärsäkert att det gör. Exempelvis har den avreglerade elmarknaden interesulterat i lägre priser för konsumenterna. anser att detviktigaste sättet att ta konsumenthänsyn i detta avseende är genom att möjlig-göra utveckling och förnyelse för att skapa det uthålliga samhället.Luftfartstrafiken är miljömässigt mycket betydelsefull, då bränsleför-brukningen för och utsläppen från flygfordon är enorma. Det är av stor viktatt staten även i fortsättningen har avgörande inflytande över verksamheterinom detta område.Staten har en given roll i att äga och driva verksamheter som är av stortsocialt, regionalt och miljömässigt intresse vad gäller bl a kommunikationer.Att minska statens ägarandel till tar bort möjligheten att påverka beslutsom tas med enkel majoritet, vilket torde utgöra en betydande del avbesluten. Statens ägande bör uppgå till för att möjligheterna attstyra verksamheten ska vara tillfredsställande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till förändring av svenska statensägarandel i .
mot · GK02U16 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:80 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen EU:s medlemsländer har slutit flera avtal med icke-medlemsländer. Avtalen gäller i huvudsak handel ochekonomi, men omfattar också samarbete i kulturella ochsociala frågor. Man har upprättat associationsavtal till olikaländer i , t.ex. och till vissamedelhavsländer, t.ex. . I och med att man önskarknyta närmare EU har s.k partnerskaps- ochsamarbetsavtal avtal mellan EU och deras medlemsstaterupprättats. I alla avtalen nämns de mänskliga rättigheterna ide inledande artiklarna. behandladesassociationsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna ochMarocko, och fyra partier röstade mot att skulleunderteckna avtalet. I EU:s utrikesutskott röstade entredjedel av ledamöterna också mot avtalet. Skälet var detsamma i båda fallen: ockupation sedan 20 årtillbaka av , bristande respekt för såväl FN:sresolutioner som de mänskliga rättigheterna.I avtalet med är artikeltexten svagare än i övriga avtal. Mannämner där mänskliga rättigheter som en "inspiration för gemenskapens ochMarockos inrikes- och utrikespolitik och en väsentlig beståndsdel i avtalet".I andra avtal talar man om dem som en bas, en grund för samarbetet. Är deten brist på kommunikation mellan avtalskonstruktörerna som gör, att maninte har samma skrivningar om mänskliga rättigheter i avtalen eller är det ettolycksfall i arbetet?I partnerskaps- och samarbetsavtalen avtalen med de fyra OSS-ländernaUzbekistan, , och , som varit uppeför beslut i , poängteras de mänskliga rättigheterna tydligare. Snartblir ett avtal aktuellt med . Med tanke på EU:s engagemang i justfrågor av detta slag, som har resulterat i skarpa uttalanden mot vissa ländersbrist på respekt för de mänskliga rättigheterna och i ett par fall resulterat isanktioner, borde det ligga i unionens intresse att i alla avtal speciellt fram-hålla och betona rättigheterna med dem med samma skrivning. EU:s upp-fattning om vad respekt för de mänskliga rättigheterna innebär måste förut-sättas vara och inte skifta i takt med om det t.ex. är ettassocitions-eller partnerskapsavtal som ingås eller med vilket land man skall sam-arbeta.FN:s förklaring och konventioner om vad mänskliga rättigheter innebärförändras inte till innehållet utan är absolut. Att olika länder är på olikaavstånd från målet ändrar inte på målets innehåll eller de krav som ställs föratt målet skall anses uppfyllt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU bör verka för att associeringsavtalen,partnerskaps- och samarbetsavtalen eller liknande avtal som EU ingår medandra länder har samma skrivning om respekten för de mänskligarättigheterna.
mot · GK02U20 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:149 Nordiskt samarbete 1996 Ökad informationsinsatser omdet nordiska samarbetetMedlemskapet i EU innebär inte enbart att vara mottagare avcentraleuropeiska impulser. Minst lika viktigt är att dela medsig till övriga av de positiva erfarenheter det nordiskasamarbetet innebär. Företrädare utanför är oftaimponerade över det nordiska samarbetet, såväl det officiellasom det folkliga och inte minst växelverkan mellan dessa.Att fortsätta att utveckla det nordiska samarbetet kan därmedockså vara ett viktigt bidrag till utvecklingen av ett vidareeuropeiskt samarbete.En viktig del i att utveckla det nordiska samarbetet är att stimulerakontakterna med de frivilliga organisationerna. I regeringens skrivelseomnämns också detta och regeringen understryker särskilt betydelsen av attutveckla kontakterna med , som är engagerade i attförankra det nordiska samarbetet hos den breda allmänheten.För att kunna utveckla kontakterna med de frivilliga organisationerna samtföra ut och förankra det nordiska samarbetet erfordras också att dehandlingsplaner och program som och Nordiska rådethar antagit, och som omnämns i regeringens skrivelse, får en ökad kännedom,tillgänglighet och spridning.Med tanke på den massiva information som finns i om EUoch det europeiska samarbetet, i form av informationsinsatser från såvälregering och riksdag som från och parlamentetsinformationskontor i , är det viktigt att det även avsätts resurser föratt informera om det nordiska samarbetet. Den enda utåtriktadeinformationsverksamhet som finns i om och detnordiska samarbetet är Arena , vilket är ett informationscentrum somFöreningen startade hösten 1995.Arena utgör ett med informationsmaterial,nordiska tidningar, tidskrifter och nordiska böcker på orginalspråk. Härutöverär också Arena en samlingslokal för den mångfald av frivilliganordiska organisationer som finns i . Arena är således enmötesplats där kontakterna med de frivilliga organisationerna kan utvecklasoch informationen om det nordiska samarbetet kan nå ut till en bredallmänhet i hela landet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser för informationsinsatser om det nordiska samarbetet ibudgetpropositionen .
mot · GK02Ub21 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet De så kallade estetiska ämnena har för litet utrymme iskolan. Det finns många tecken som pekar på att skolan äralltför teoretiserad. För att eleverna ska kunna ta till sig deteoretiska kunskaperna måste de också omsättas i praktiken.Likaså behöver barnen få utlopp för sin egen skaparförmåga.De praktiska ämnena, som slöjd, hemkunskap, idrott ochhälsa, har också stor betydelse för hur eleverna ska klara sittvardagsliv, sin ekonomi och sin hälsa . Man kansäga att de ämnena handlar om att lära sig leva. Därför är detmycket positivt att ämnena slöjd och idrott nu aviseras fåökat utrymme i skolan. Däremot nämns inte ämnethemkunskap i sammanhanget vilket jag ser som en stor brist.I dagens läge där allt fler har en mycket trängd ekonomi är förmågan attvara en kritisk konsument, att kunna hushålla och laga sin egen näringsriktigamat av mycket stor betydelse. Sambandet kost och hälsa har klarlagts genomflera undersökningar. Allt färre barn och ungdomar får den kunskapen medsig hemifrån . Skolans roll som förmedlare av dessa kunskaper är avstörsta betydelse. Hemkunskapen är också ett utmärkt exempel på hur teorioch praktik kan förenas, hur man kan omsätta teoretiska kunskaper i praktiskverklighet. Det handlar om såväl matematik som svenska och ekonomi.Dessutom är det ett sätt att föra traditioner vidare. Genom en merämnesövergripande syn på skolundervisningen bör det vara möjligt att ökaantalet timmar för hemkunskapen. Det är angeläget atthemkunskapsundervisningen bedrivs av behöriga lärare och attundervisningen förläggs så att det blir möjligt att laga billig, näringsriktigmat, t ex göra långkok. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka hemkunskapsämnet i skolan.
mot · GK02Ub23 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet Vuxenutbildning - utökadtillgänglighet genom nyaverksamhetsformerI skrivelsen under avsnitt 5.5 kan vi motionärer i stortinstämma med regeringens beskrivning avvuxenutbildningen. Men vi motionärer föreslår att regeringenutökar möjligheterna för kommunerna att bedrivavuxenutbildningen i olika verksamhetsformer. De uppgifterstaten ålägger kommunerna inom vuxenutbildningenförutsätter att kommunerna ges möjlighet att använda enmångfald av olika verksamhetsformer ochutbildningsanordnare för att lösa uppgiften.Regeringen bör enligt vår mening skapa ett ökat utrymme för förändringarinom vuxenutbildningen. En mångfald av olika verksamhetsformer ochutbildningsanordnare skapar ett positivt omvandlingstryck som leder tillständiga förbättringar, ökad kostnadseffektivitet och en höjd utbildnings-kvalitet.Ett starkt inflytande från arbetsmarknaden och näringslivet är en förut-sättning för en internationellt konkurrenskraftig yrkes- och vuxenutbildning.Företagsanknuten gymnasieutbildning och lärlingsutbildningen är ett steg idenna riktning. Den kvalificerade yrkesutbildningen bör också tilldelas ytter-ligare utbildningsplatser i det framtida budgetarbetet.Orter som saknar en lokal gymnasial vuxen- och eftergymnasialutbildning riskerar en permanent strukturell arbetslöshet.Distansutbildning med hjälp av distansöverbryggande teknik i syfte att nåmålgrupper som av geografiska, sociala och ekonomiska skäl inte har tillgångtill utbildning bör uppmuntras.För att nå dessa målgrupper bör tydliga ekonomiska styrmedel för utbild-ningsresurser utarbetas så att distansutbildning faktiskt når ut till avseddagrupper.I detta sammanhang vill vi motionärer framhålla att det bör utvecklaskommunala lärcentrum som noder för att ta emot utbildning lokalt. Ettexempel på nätverk av lärcentrum med kommunalt huvudmannaskap ärNITUS-nätverket. är en sammanslutning av ett 35-tal lärcentrum somalla samarbetar med olika högskolor och universitet och därigenom gerortsbundna kommuninnevånare möjlighet till högskolestudier. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare verksamhetsformer för vuxenutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kvalificerade yrkesutbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala lärcentrum och nätverk för distansutbildning.
mot · GK02A47 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition I vårpropositionen redovisar regeringen ytterligare förslagför att bekämpa arbetslösheten och öka sysselsättningen.Propositionens övergripande inriktning är just åtgärder för attkomma tillrätta med den höga arbetslöshet som etablerades iSverige under åren 1991-1994.Förslagen i propositionen är många. Dessutom aviserar regeringen att denskall återkomma med fler åtgärder i budgetpropositionen i höst.Kampen mot arbetslösheten är den svåraste uppgiften det svenskasamhället står inför. Det är också den viktigaste. Enskilda människorslivssituation påverkas i avgörande grad av om de har arbete och inkomst.Hela samhällsutvecklingen är beroende av vad som händer med arbets-lösheten. Våra välfärdssystem och vår offentliga sektor påverkas i myckethög grad av hur många som har jobb och betalar skatt. Uthålligheten isamhällets åtaganden för barn, sjuka och funktionshindrade är beroende avutvecklingen på arbetsmarknaden.I kampen mot arbetslösheten är det angeläget att mobilisera hela samhället.På alla nivåer måste kampen föras. , regeringen och centralamyndigheter måste åstadkomma förutsättningar och regelverk som gör detmöjligt att använda hela arsenalen av åtgärder så kraftfullt som möjligt.Enligt vår uppfattning har vi inte på ett tillräckligt offensivt sätt tagittillvara den kunskap och det engagemang som finns i de lokala arbets-förmedlingsnämnderna. upplever de att centrala regelverksätter hinder i vägen för att de fullt ut skall kunna använda de idéer ochuppslag som nämndernas arbete leder fram till.Det finns därför skäl att anta att människor i vissa fall är öppet arbetslösaenbart därför att de lokala förutsättningarna inte tillåts vara vägledande iprioriteringarna. Byråkratiska regler sätter stopp för att styra åtgärdernaefterde behov och möjligheter som råder i respektive kommun.Vi anser därför att regeringen så snart det är möjligt bör förtydligaarbetsförmedlingsnämndernas uppdrag och utöka deras befogenheter, i syfteatt bättre kunna beakta lokala förutsättningar och behov, och ta tillvara lokalaidéer och uppslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att förenkla regelverk och ge utrymme förarbetsförmedlingsnämnderna att utifrån lokala förutsättningar och behov styraoch prioritera åtgärdernas inriktning och fördelning.