mot · GK02Ub22 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet InledningKvalitet, likvärdighet ochtillgänglighetRegeringen lyfter fram kvalitet och likvärdighet somnyckelorden för sin utvecklingsplan. Till orden kvalitet ochlikvärdighet skulle vi vilja lägga ordet tillgänglighet.Tillgänglighet betyder för oss att det skall finnas ekonomiskamöjligheter för kortutbildade vuxna att komplettera sinutbildning. Vikten av ett generöst och förutsägbart systemför studiefinansiering får inte underskattas. Tillgänglighetstår också för att skolan skall ha fler kontaktytor med världenutanför - såväl föräldrar, folkrörelser och näringsliv somhögskolan.StyrinstrumentUtvecklingsplanen för förskola, skola och vuxenutbildningkan sägas vara ett policydokument för statsmakterna. närstatens styrning av skolan skall vara mål- ochresultatorienterad blir det en viktig utgångspunkt för detlokala utvecklingsarbetet. Frågor om uppföljning,utvärdering och tillsyn av den kommunala skolverksamhetenhar genom den fortsatta decentraliseringen fått ökadbetydelse för såväl statsmakterna som kommunerna.Arbetet i skolanEn skola för allaVänsterpartiet anser att det behövs en genomgripandeförnyelse av skolan. Det kräver en förändring av nuvarandearbetsformer. Lärares och skolledares yrkesroll behöverutvecklas med syfte att skapa en stimulerande lärmiljö föreleverna. Vi behöver arbeta mot en arbetsorganisation medsjälvständiga enheter där lärare och elever har beslutanderätti pedagogiska, ekonomiska och administrativa frågor.Eleverna skall vara delaktiga i ansvaret för skolans dagligaverksamhet med inflytande över den inre och yttre miljön.När resurserna till utbildning minskas drabbar det oftaverksamhet för barn och ungdomar i behov av särskilt stöd.Sådana tendenser stärks av den inriktning motmarknadsstyrning som varit tydlig . Men allabarn och ungdomar, också de i behov av särskilt stöd, harenligt skollagen rätt till en likvärdig utbildning.SegregationBoendesegregationen i de större städerna är ett stort problemoch hotar likvärdigheten. Den gamla folkskoletanken att detär värdefullt att alla barn har en gemensam skolgång för attde senare som vuxna skall förstå och respektera varandrafungerar endast i områden där befolkningssammansättningenär någorlunda varierad. Det pågår en smygandedifferentiering som har att göra med att helasamhällsutvecklingen rör sig mot ökade skillnader mellanmänniskor. Detta gör att det är möjligt attåstadkomma några radikala förändringar genom politiskabeslut som rör enbart skolan. Vi behöver veta mer om densocioekonomiska, etniska och demografiska segregationen.Skolan är en del av samhället och hur bra eller dåligt skolan fungeraravspeglar hur väl eller ofullständigt samhället i övrigt fungerar. Problemen iskolan som de skildras i regeringens skrivelse är inte i första hand avskoladministrativ eller pedagogisk art utan måste ses som en del i ett störresammanhang.Hur mår barnen?Många tecken visar att barn mår dåligt. Bland devarningssignaler som bl a framhållit ärden forskning som visar att skillnader i hälsa och utvecklingmellan barn från olika socioekonomiska grupper tenderar attöka. Antalet anmälda brott mot barn och unga - misshandeloch sexuella övergrepp - har ökat . Ettmycket stort folkhälso- och samhällsproblem är den högaförekomsten av allergier bland barn. Inom barnomsorgen harutvecklingen gått mot allt större barngrupper. Utbudet avkultur- och fritidsaktiviteter minskar. av flickorna igymnasiet befaras lida av ätstörningar.Antalet barn som varit i kontakt med barnpsykiatriska verksamheter harökat med i genomsnitt . Ökningen kan till stor delförklaras av nedskärningar och omstruktureringar i andra samhällssektorer.Det ökade trycket inom individ- och familjeomsorg i kom-bination med nedskärningar av vissa verksamheter inom skolan och barn-omsorgen leder till att barn och ungdomar inte får det stöd de behöver i bas-verksamheterna. Vi befarar att det i planeringen ofta saknas en samverkangällande de totala insatserna, dvs att konsekvensanalyserna vid nedskärningaroch omstruktureringar begränsas till att gälla endast det egna ekonomiskaansvarsområdet. som besparingar gjorts har hushållens ekonomiförsämrats.De snabba förändringar som präglar samhället gör det angeläget att få enbättre överblick av hur barns och ungdomars psykiska hälsa utvecklas. bedömer i sitt delbetänkande (SOU 1997:18) attfrågan om utvecklingen av barns och ungdomars psykiska hälsa är av sådanvikt för beslutsfattare på alla områden att föreslås få iuppdragatt utarbeta en modell för systematisk bevakning av barns och ungdomarspsykiska hälsa.Minskat utbud, sänkt kvalitet och höjda avgifter får stor betydelse framförallt för barn till låginkomsttagare och ensamstående föräldrar som har småekonomiska marginaler. En förhöjd observans då det gäller barns förhållan-den i förändringstider behövs framför allt i storstadsregionernas resurssvagaområden.Också för invandrarbarnen har samhällsklimatet stor betydelse. Den dubblakulturtillhörigheten är i grunden något positivt, men kulturmotsättningarnasom finns i samhället gör att barnen kan hamna i kläm vilket ofta är orsakentill att barnen mår dåligt.En bärande princip i svensk handikappolitik är att handikappade skallintegreras i möjligaste mån. har antalet elever i särskolan ökat under desenaste fem åren . Mycket tyder också på att det skrivs in flerelever med lindrig utvecklingsstörning i särskolan . Enslutsats som bl a drar utifrån gjorda undersök-ningar och befintlig statistik är att skolorna skriver in barn i särskolandärföratt man inte har resurser att stödja barnen i den vanliga undervisningen.Utvecklingen inom förskola,skola och vuxenutbildningDe prioriteringar som stat, kommun och landsting gör i dagkommer att avspegla sig i morgondagens samhälle. NärSverige är ett land med stark ekonomisk tillväxtprövas vår vilja att sätta barnen i centrum och geförutsättningar för en god barndom. Det är av största vikt atti detta läge följa (artikel 3) som slår fastatt "vid alla åtgärder som rör barn ... skall barnets bästakomma i främsta rummet" och att i enlighet med artikel 4 tilldet yttersta utnyttja befintliga resurser för att uppnå detta.Personalens rollRektorerna har ansvar för att leda arbetet på skolan ochrapporterar till kommunen om verksamheten. Lärarna äranställda för att hjälpa eleverna att skaffa sig kunskaper ochfärdigheter. Men det finns också fler personer i barnensnärmiljö i skolan - vaktmästare, städare, matpersonal m fl -som är betydelsefulla för barnens utveckling.Vi anser att läraryrket behöver en starkare forskningsanknytning. Kun-skapssamhället kräver en väl utbyggd forskning om lärandet. Vi motsatte ossden kraftiga besparing på skolforskningen som regeringen genomförde ochser det som angeläget att fler praktiskt verksamma pedagoger kommer in ihögskolan.Förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorgArbetslösa och barnomsorgsplatsVänsterpartiet menar att kommunens skyldighet atttillhandahålla barnomsorg bör tydliggöras. Det är vårövertygelse att tillgången till barnomsorg är utomordentligtviktig för alla barns utveckling och hälsa. En nyligenpublicerad FoU-undersökning visar också att en fungerandebarnomsorg är nödvändig även för den som är arbetslös.Utan ordnad barnomsorg är möjligheten att få en nyanställning minimal. Det är barnets rätt till ett eget rikt liv,utveckling och utbildning som måste sättas främst.Daghemmet är för många barn en social mötesplats somerbjuder kontinuitet, trygghet, lekkamrater och stimulans.Integration av förskola, skola och skolbarnsomsorgVänsterpartiet stödjer integrationen av förskola, skola ochbarnomsorg som ger möjlighet till en större helhetssyn påbarnets situation. Vi anser att en av de viktigaste vinsternamed integrationen är att förskolans arbetssätt kan sprida sigupp i skolan.GrundskolanSkolhälsovårds- och elevvårdspersonalSkolans elevvård har klart skadats genom minskat antalskolkuratorer, psykologer och skolsköterskor. Detta ärantagligen en bidragande orsak till att ärendemängden påbarnpsykiatriska mottagningar har ökat. Av den kommun-enkät som genomförde våren 1995framgick att skolhälsovården inte fanns omnämnd i entredjedel av skolplanerna. Inte heller i regeringensutvecklingsplan lyfts de här problemen fram. Vänsterpartietanser att det är viktigt att frågan om skolhälsovårds- ochelevvårdspersonal uppmärksammas. Speciallärarfunktionenär också väsentlig.Sexuella trakasserier av barnVänsterpartiet ser allvarligt på förekomsten av sexuellatrakasserier liksom på mobbning och hot av andra slag iskolan. Vi tycker att det är en brist i regeringensutvecklingsplan att sexuella trakasserier i skolan inte nämns.Sexuella trakasserier förekommer i skolan. Det är oftastflickor som drabbas, men det förekommer också att pojkarutsätts för det. Vanligast är att elever trakasserar andraelever, men det finns också fall där lärare utsatt elever försexuella trakasserierFlera instanser har lyft fram frågan. skolor har till exempel i enrapport som heter "Stopp för sexuella trakasserier" presenterat enundersökning man gjort bland flickor på gymnasiet i . Resultatenvisar att 340 av totalt 714 flickor () under sin skoltid blivitutsatta för sexuella trakasserier. Också i har man gjort en under-sökning, "Brott mot brytare", där man kan se samma mönster. Där handladedrygt hälften av fallen om beröring. hartagit upp problemet i sitt betänkande.GymnasieskolanVänsterpartiet instämmer med regeringen när det gällervikten av att så många elever som möjligt skaffar sig engymnasieutbildning som ger både bredd och djup. Relevantteori är väsentlig för anpassningsförmåga och flexibilitet i ettyrkesliv som ständigt förändras. Den är helt enkeltnödvändig. Vi menar att gymnasieskolan har en viktiguppgift i att förbereda eleverna inför arbetslivet och attuppmuntra självständiga individer med ett kritisktförhållningssätt. För att detta skall var möjligt måste elevernaha tillgång till en trygg och stimulerande arbetsmiljö.Elevens behovNu går praktiskt taget alla elever vidare till gymnasieskolan.Vi anser att den totala skoltiden borde betraktas som enflexibel, sammanhållen resurs och att övergången mellangrundskola och gymnasieskola måste underlättas. Ungamänniskor har olika behov och förutsättningar som skolanmåste kunna möta.Vår vision utgår från det goda mötet i en "stadielös" skola med mångaåldersblandade verksamheter, en skola där eleven blir sedd och bejakad somden hon är, respekterad för sina erfarenheter. Hennes lärande i skolan skallutgå från och anknyta till hennes erfarenheter.LärlingsutbildningVi vill ha en öppen skola som tar upp vardagens frågor tilldebatt och som är vaken och lyhörd gentemot de storaförändringar som sker i arbetslivet. Vi anser att verkligkunskap uppstår i växlingen mellan teori och praktik. Dettagäller alla utbildningar. Gymnasieskolan är en bra grund förfortsatta studier eller fördjupad yrkesutbildning.Resonemanget som regeringen för om en yrkesexamenställer vi oss därför avvaktande till. Vi vill här inte heller taställning till den s k nya lärlingsutbildningen. Vi behöver fåmer information för att kunna bilda oss en uppfattning omvilka konsekvenserna kommer att bli.VärdegemenskapDet internationella samfundet kräver stor respekt för högstolika värderingar och normer. ser vi de mänskligarättigheterna kränkas i både och den övriga världen.På nytt dominerar etniska och religiösa särintressen där debittra strider vi ser utvecklas. Frågan är om det finns engemensam grund som vi alla kan identifiera oss med ochsom ger oss den trygghet och fred vi alla längtarefter. Skolan kan om inte annat vara en neutral plats mellanolika kulturer, religioner och nationella värdemönster där vilär känna varandras värderingar och förhandlar framspelregler för samspel. Skolan skall inte ta ställning för enviss religion, exempelvis den kristna etiken.BetygVänsterpartiet anser att det inte går att mäta kunskap. Hur detän görs blir resultatet subjektivt och föga användbart. Betygär ett trubbigt verktyg som urvalsinstrument till högrestudier. Barn från studievana hem får oftast bättre betyg. Påså sätt förs det sociala arvet vidare och ger barn frånarbetarhem sämre förutsättningar att studera vidare. Densociala snedrekryteringen till högre studier är ocksåskrämmande hög, och betygen är en av orsakerna till detta.Den kunskapssyn vi omfattar ser kunskap som något sominspirerar till kritiskt tänkande och solidaritet och som gerförståelse för sammanhang och helheten. Läraren skallfungera som en engagerad handledare för elever som självasöker kunskap.VuxenutbildningenEnsamstående med barnNär studerande ensamstående mammor i sin trängdaekonomiska situation söker socialbidrag får de oftasvaret att "de måste stå till arbetsmarknadens förfogande".Från kommunala tjänstemän får de rådet att återgå till passivarbetslöshet och avbryta sina studier - de studier som skulleförbättra deras möjligheter till framtida försörjning!Kvinnorna hamnar i en återvändsgränd, ett Moment 22.Resultatet för deras del är uppgivenhet och ytterligare enekonomisk börda i form av studieskuld.En studie av ensamstående föräldrar i ("Ensamstående föräldrari " Rapport 1996:14, i ) visaratt behovet av utbildning för ensamstående kvinnor med barn är stort. Derasutbildningsnivå ligger klart under de sammanboende kvinnornas med barn.Enligt undersökningen uppger av de ensamstående mödrarna att de harsvårt att klara av de löpande utgifterna, vilket självklart försvårar derasmöjligheter till utbildning.Om regeringen menar allvar med den stora vuxenutbildningssatsning sominleds nästa läsår måste hinder som dessa undanröjas. Det måste skapas ettnytt studiestödssystem med god rekryteringseffekt. Det nya studiestödetmåste ge kraftiga förbättringar till gruppen kortutbildade ensamståendeföräldrar, till övervägande delen kvinnor. Regeringen bör också snarastutvidga möjligheten till kompletterande socialbidrag, så att ensamföräldrar fårreella möjligheter till utbildning och en förbättrad levnadssituation.Utformandet av det nya studiestödet måste bli klart snart. Vuxenutbild-ningssatsningen börjar , och är det särskilda utbildnings-bidragets tid över. Regeringen måste garantera kontinuitet på det här området.Skolans styrning ochkvalitetsutvecklingenVänsterpartiet medverkade till atthuvudmannaskapet, för skolan fördes över till kommunerna.Kommunalpolitikerna skulle ta det praktiska ansvaret ochSkolverket stå för den mer samlade tillsynen. Avsikten varatt en långtgående decentralisering av beslut och ökat lokaltansvar skulle öka möjligheterna till aktivare diskussion omskolan ute i kommunerna. Vi ser fram emot de riktlinjer förkontinuerliga kvalitetsgranskningar på nationell nivå somregeringen avser att ta fram.Det kommunala ansvarsområdetVänsterpartiet står fast vid det kommunalahuvudmannaskapet och vi anser att staten inte bördetaljreglera på skolområdet. Men vi är oroade över att 7 av10 kommuner enligt undersökningar kommer att spara påskolan . anger att besparingarnakommer att ske genom personalinskränkningar. En stor oroför kvalitetsförsämringar finns även hoskommunalpolitikerna: av politikerna tror att detfinns risk för försämring av verksamheten i grundskolan.Samtidigt misstror föräldrarna politikers vilja tillengagemang i frågor som rör barn. I en undersökning(, , , "Barn vilse i välfärd"som presenterades på Rädda Barnens barndagar (Stockholmmars 1997) framkom att endast en av tio tillfrågade föräldrartrodde att politiker var engagerade i frågor som rör barn.Detta är alarmerande siffror. Både för barnen och fördemokratin. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgänglighet,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om segregation,4.5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnomsorg för barn till arbetslösa,6.1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolhälsovårds- och elevvårdspersonal,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sexuella trakasserier mot barn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betyg.