ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Kr209 · 1997-10-06 00:00:00 — Svensk Arkivinformations service till allmänheten SVAR, Svensk arkivinformation, är en byrå inom med uppgift att på moderna medier tillgängliggöra arkivinformation. SVAR har fyra produktionsenheter på olika orter för digitalisering och mikrofilmning och en distributionsenhet där allmänheten kan låna och köpa mikrokort. Cirka 500 försändelser per dag lämnar till kunder i hela världen. Verksamheten har tidigare till övervägande del finansierats med intäkter från denna uthyrning och försäljning. De anslagsmedel som erhålls är specialdestinerade till lönebidragsanställda samt till mikrofilmning av kyrkböcker inom folkbokföringsreformen. invigdes SVAR Forskarcentrum i . Forskarcentrum tillkom genom ekonomiska satsningar från länsstyrelse, kommun, med flera. I forskarsalen finns mikrofilmade kyrkböcker, arkivalier från hela , totalt ca 80 miljoner mikrofilmade boksidor. Forskarcentrum besöks av tusentals släkt- och hembygdsforskare. Släkt- och hembygdsforskning är en växande folkrörelse och det intresse som väcks på detta sätt leder ofta vidare i historiska och kulturella sammanhang. Då SVAR Forskarcentrum byggdes upp beräknades verksamheten till stor del kunna drivas med de avgifter som användande av mikrofilmer i forskarsalen inbringade. (Avgiften var halvdag, heldag samt heldag med kvällsöppet . En släktforskare förde upp frågan om avgifterna till JO. I JO:s yttrande konstaterades att tillhandahållande av allmänna handlingar ( kyrkböcker på mikrokort) hos offentlig myndighet ej skall vara avgiftsbelagt. SVAR är en byrå inom och således en offentlig myndighet. beslutade att införa avgiftsfrihet . Det har inneburit att ett ökande antal personer söker sig till Forskarcentrum, vilket i sin tur innebär ett tillskott för turistnäring, affärsliv m.m. Det är således en mycket lyckad regional satsning. För SVAR har den ökande tillströmningen medfört mer arbete i form av service, handledning m.m. vilket vi upplever som mycket positivt. Problemet är bara att det inkomstbortfall som borttagandet av avgifter kan innebära leder till att Forskarcentrum inte kan behålla sin personal, vilket i sin tur innebär lägre service, kortare öppettider. Finansieringen av den löpande verksamheten vid SVAR Forskarcentrum har avsevärt försvårats och medför en ohållbar situation. Det torde finnas ett intresse hos , länsstyrelse och kommun att frågan får en lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undersökning av hur stödet till SVAR skall utformas för att vidmakthålla en god service till allmänheten.
mot · GL02Kr210 · 1997-10-06 00:00:00 — Tom Tits Experiment i Tom Tits Experiment i började som en framgångsrik utställning i Konsthallen . har Tom Tits Experiment etablerat sig som en helt unik verksamhet i svenskt kulturliv med sin kombination av konst, vetenskap och pedagogik. Tom Tits Experiment besöks nu av uppemot en halv miljon personer . Betalande till den reguljära utställningsverksamheten var 137 000 personer 1996. Nästan lika många besökte utställningarna genom utbildnings- och kursverksamhet. genomförs dessutom en mobil utställningsverksamhet i hela landet med ca 100 000 besökare. Till detta ska läggas att Tom Tits hemsida på Internet besöks av ca 100 000 personer . Tom Tits Experiment är en unik verksamhet också på det sättet att man lyckats attrahera besökare från hela landet. Tom Tits Experiment lyckas till och med få många besökare att resa från den norra till den södra sidan av , vilket inte är så vanligt. Förutom de naturvetenskapligt tekniska basutställningarna finns en permanent utställning om människokroppen, en speciell avdelning Bara vara för besökare med grava funktionshinder och utvecklingsstörningar, en utställning, Maskineriet, med familjeverkstad. invigs en stor ny hälsopedagogisk utställning i samarbete med i . Dessutom pågår arbetet med att utomhus skapa en vetenskapspark. I alla dessa utställningar är den pedagogiska dimensionen central och Tom Tits Experiment samarbetar intimt med i . beskrivs Tom Tits Experiment som ett modernt science center med sin utgångspunkt i naturvetenskapliga experiment, men Tom Tits Experiment är mycket mer än ett science center. Det finns flera science centers och flera planeras, men Tom Tits Experiment är ensamt om att på ett konsekvent och kreativt sätt kombinera konst, vetenskap och pedagogik. Naturvetenskapen är utgångspunkten, men det konstnärliga uttrycket och den pedagogiska kreativiteten finns alltid med som ett centralt inslag i verksamheten. Genom sin inriktning har Tom Tits Experiment tagit ett stort ansvar för att lyfta fram viktiga framtidsfrågor. I skärningspunkten mellan konst, vetenskap och pedagogik kommer många av de nya jobben att skapas. Det är dags att Tom Tits Experiment nu får ett verkligt erkännande för det arbete man bedrivit. Tom Tits Experiment bör få ett nationellt uppdrag för att driva dessa frågor vidare. Ett statligt ekonomiskt stöd till Tom Tits Experiment är också mycket rimligt och rättvist ur den aspekten att mycket få statliga kulturpengar fördelas till . Att en unik kulturinstitution som Tom Tits Experiment saknar statliga medel är anmärkningsvärt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nationellt uppdrag för Tom Tits Experiment.
mot · GL02Kr212 · 1997-10-06 00:00:00 — Frågan om politiker-TV har behandlats av . I betänkandet 1996/97:KU17 Digitala TV-sändningar m.m. avvisas Utbildningsradions förslag till vad man kallade UR-Arena, som skulle vara en direktsändande kanal från den politiska arenan. Förslaget var förenat med stora kostnader och riksdagsmajoriteten anslöt sig till regeringens beslut att inte vidta någon åtgärd med anledning av Utbildningsradions begäran att få starta egna kanaler. Men frågan om allmänhetens möjligheter att ta del av vad politiker vill föra fram i medierna får inte dö med detta. Det behövs ett forum för lågmälda och omfattande presentationer och diskussioner, där politiken befrias från journalistiskt sensationsmakeri och överdramatiserad regi. I betänkande, På medborgarens villkor en demokratisk infrastruktur (SOU 1996:162) skrev man att många viktiga offentliga politiska debatter förs av förtroendevalda i olika fora men att de endast i enstaka fall förs vidare i direktsändningar i TV och radio. Som regel är medborgarna hänvisade att få innehållet i dessa debatter redovisat genom en mellanhand journalisten och då i form av kort referat och försett med journalistens kommentarer. Kommittén redovisade positiva erfarenheter från de direktsändningar av politiska debatter som finns i och . Den ansåg att man har de tekniska möjligheter som gör att man kan få direktsändningar till en rimlig kostnad. Kommittén tog också upp vilka svenska politiska arenor som det är mest angeläget att sända okommenterade direktsändningar ifrån. Några förslag om hur sändningarna skulle organiseras och finansieras lämnade man inte. Förtroendet för politiker har sjunkit alltsedan man började mäta det . Många medborgare vittnar om ett stort avstånd till förtroendevalda på alla nivåer i samhället och om bristande tillit, vanmakt och förakt. Förtroendevalda å sin sida talar om bristande förankring och dålig kontakt med väljarna. Det här är ett hot mot demokratin. Jag tycker därför att förslaget om en politikerkanal inte bör avfärdas utan utvecklas. Där skulle politiker kunna få uttala sig utan att bli avbrutna, inte därför att de sitter på en upphöjd pinne i partihierarkin, utan för att de har något viktigt att säga och därför att de kan tala ärligt, passionerat och värdigt. har uttryckt det som så att politikerkanalen kunde bli en ständig och öppen valstuga. Sedan är det upp till väljarna att själva ta ställning till vilka de vill skall ansvara för vårt lands utveckling och väl och ve. En utredning bör således tillsättas med uppdrag att se hur en politikerkanal skulle kunna utformas och finansieras i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning om politikerkanal.
mot · GL02Kr213 · 1997-10-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att profilera och målinrikta publikarbetet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett nytt filmavtal bör föreläggas i sådan tid att det kan behandlas , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den av tekniska orsaker nödvändiga övergången till nya visningsformer vad gäller film inte får ske i sådan takt att vissa filmklubbar och visningsorganisationer slås ut, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppbyggnaden av en regional struktur på filmens område, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regional filmproduktion, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på kulturell infrastruktur, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kultur skapar sysselsättning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en analys av kulturresursernas fördelning i landet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att arbetet som inletts av arbetsgruppen Kultur i hela landet får sin fortsättning hos , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regionala utvecklingsplaner bör tas fram för hela det kulturpolitiska fältet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett kulturpolitiskt program för turism bör tas fram.
mot · GL02Kr214 · 1997-10-06 00:00:00 — Populärmusiken är den kulturyttring som når flest människor! Över tre miljoner såg den svenska uttagningen till den senaste . Svensk populärmusik är en väsentlig exportartikel, enbart till är exporten värd ungefär två miljarder. Svensk populärmusik är värd ett museum! Vid i förbereds en utställning om svensk schlagermusik . Utställningen är första steget till ett svenskt schlagermuseum. Det finns flera starka skäl för att uppmärksamma populärmusiken: Schlagermusiken har varit styvmoderligt behandlad av musikvetenskapen. Den engagerar nästan alla människor på ett eller annat sätt. Den är en betydande exportprodukt och bidrar till att göra internationellt känt! Ett museum för populärmusik fyller ett tomrum i museernas . skapas, på grund av musikartens popularitet, en väg till kulturupplevelser för många som inte deltagit i kulturlivet. Till en museiinstitution knyts som regel forsknings-, dokumentations- och utvecklingsinsatser. Genom en sådan kraftsamling skapas därmed förutsättningar för fortsatt framgång för branschen. Det är uppenbart att en satsning på ett schlagermuseum i tillför landet något nytt inom ett obearbetat område. För att realisera planerna behövs ett statligt stöd som komplement till andra finansieringskällor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett schlagermuseum i .
mot · GL02Kr216 · 1997-10-06 00:00:00 — De regionala högskolorna kommer att få allt större betydelse för forskningen. På bedrivs bland annat en omfattande utbildning och forskning inom historieområdet. Historieämnet i har dessutom en klar profilering på lokal- och regional historia, en specialitet som oftast kräver tillgång till lokalt arkivmaterial. Vad som saknats är ett samlat arkivväsende för men också . Myndigheters arkivmaterial från samlas vid landsarkivet i . Nackdelarna med detta är bland annat avståndet, geografiskt mellan den lokala forskningen och arkivet. Vid användande av allmänna kommunikationer är mycket svårt att nå från och . Högskolans profilering och kommunikationsproblemen är goda skäl för en decentralisering av arkivfunktionerna. har i yttrande till regeringen (931026) anfört fem villkor för etablering av landsarkiv. Universitet/högskola med utbyggd forskning bör finnas på orten. Residensstad med många myndigheter uppfyller alla dessa villkor. Skälen till en arkivetablering i är bland annat: En stor dynamisk högskola, med omfattande utbildning inom historia. I ett framtida universitet beräknas ca 4000 studenter vara verksamma inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga sektorerna. Befolkningstätheten i överstiger vida landsarkivkommunerna . går befolkningsmässigt att jämföra med , en stad som av föreslås få ett landsarkiv. är residensstad med många myndigheter och är dessutom stiftsstad, med ett mycket anrikt stifts- och landsbibliotek med en värdefull boksamling. har mycket goda kommunikationer, med flera riksvägar, bra järnvägsförbindelser och är centralt beläget i . Det finns en väl utbyggd samverkan mellan olika arkivbildare i en arkivorganisation (). I förbundet ingår bland annat och länets samtliga kommuner. I länet finns dessutom en riksinstitution på arkivområdet . En arbetsgrupp förbereder eventuell nybyggnation som bland annat skulle kunna innehålla ett landsarkiv på högskoleområdet i . Samverkan mellan högskola, arkiv och arkivbildare skulle således bli mycket god som tillgängligheten för forskning skulle bli ypperlig. Skälen till en etablering av ett landsarkiv i är således mycket starka. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett landsarkiv i .
mot · GL02Kr218 · 1997-10-06 00:00:00 — Den verksamhet som bedrivs av Folkrörelsernas konstfrämjande är mycket viktig för att sprida bildkonsten till nya grupper av människor och för att bildkonst av god kvalitet skall göras tillgänglig över hela landet. då Folkrörelsernas konstfrämjande bildades har mer än 25 000 konstverk ägda av konstnärerna själva förmedlats och 5 000 utställningar genomförts av de 14 konstfrämjandedistrikten. Verksamheten har därigenom också en icke oväsentlig betydelse för bildkonstnärernas utkomst och kontakt med en bred publik. Distrikten arrangerar därutöver konstresor, studiebesök, konstvisningar m.m. uppgift är att göra insatser som syftar till att underlätta och utveckla det lokala konstbildningsarbetet. Frågan om statsbidrag till Folkrörelsernas konstfrämjande behandlades av första gången , på initiativ från . Denna behandling ledde till att anvisade medel som inte förbrukats till det tidigare . /96 har Folkrörelsernas konstfrämjande eget stöd som anvisas under anslagspost D 5 Bidrag till bild- och formområdet. uttalade sig i uppskattande ordalag om det arbete som utförs av Folkrörelsernas kulturfrämjande och föreslog att stödet skulle ökas väsentligt, bl.a. för utställningsersättning. I Kulturpropositionen (1996/97:3) föreslog regeringen en ökning av stödet till utställningsersättning men inte av det allmänna verksamhetsbidraget. behandling ledde till en viss förstärkning även av verksamhetsbidraget. Årets budgetproposition innehåller inte några förslag om ökningar av anslagsposten D 5 och en synnerligen blygsam uppräkning . Det är av stor vikt att den inledda utvecklingen för att gradvis stärka de ekonomiska förutsättningarna för Folkrörelsernas konstfrämjande att verka nu inte avbryts. En utebliven fortsatt uppräkning av det ordinarie verksamhetsstödet innebär svårigheter både i återuppbyggnadsarbetet av verksamheten och i arbetet med att söka vidga deltagandet i kulturlivet. bör därför anslå ytterligare 1 milj. kr till Folkrörelsernas konstfrämjande för . Anslaget D 5 Bidrag till bild- och formområdet bör därför beräknas till 15.741 tkr. Finansieringen av detta bör ske genom att 1 milj. kr tas i anspråk för detta ändamål av det anslagssparande på 5 milj. kr som redovisas för på anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anslå till anslag D 5 Bidrag till bild- och formområdet för att öka anslaget till Folkrörelsernas konstfrämjande i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Kr219 · 1997-10-06 00:00:00 — Handikapporganisationernas informationsmöjlighet i SVT Handikapporganisationerna utför ett viktigt samhällsarbete. är det emellertid svårt för dem att nå ut med sin information. Sjukvården har ibland svårigheter p.g.a. olika skäl att informera om olika handikapporganisationer, var de finns, hur man får kontakt, o.s.v. Handikapporganisationerna borde därför utan kostnad eller möjligen för en symbolisk summa få tala om att de finns och var de kan nås i t.ex. Anslagstavlan i TV ett bra sätt att legitimera vikten av ideellt samhällsarbete. beslut om ramar för programverksamheten i TV1 och TV2 innehåller emellertid tyvärr ett krav på att ingen reklam skall förekomma. I TV4 går det bra, men då kostar det för mycket för organisationer med liten ekonomi. Anslagstavlan, som ju används av myndigheterna för att ge information, kunde vara en bra möjlighet. Vi tycker att handikapporganisationerna i detta sammanhang borde jämställas med myndighet och beviljas undantag, eftersom de som ideellt arbetande får stöd från staten. En ändring i statens avtal med borde göras så att handikapporganisationerna kort kan tala om att de finns, vad de står för och var de kan nås. Staten ger organisationsstöd till handikapporganisationerna för att de skall leva och utvecklas, men inget stöd när det gäller att via få möjlighet att tala om var de finns. Detta borde, enligt vår mening, vara möjligt och naturligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändig ändring i avtalet med för att möjliggöra för handikapporganisationerna att i t.ex. Anslagstavlan få ge en kort information om sin verksamhet.
mot · GL02Kr221 · 1997-10-06 00:00:00 — angående Musica Vitae i Musica Vitae från är utan tvekan en av landets mest framgångsrika kammarorkestrar, vilket med all önskvärd tydlighet framgick för de riksdagsledamöter som deltog i årets öppnande av . Orkestern har emellertid en mycket större betydelse än att enbart ge konserter. Den berikar även på annat sätt musiklivet i hela länet. Den vitaliserar t.ex. på ett utomordentligt sätt amatörmusiken i hela . är denna förnämliga musikinstitution hotad. Förslagen i årets budgetproposition innebär, att Musik i , som administrerar Musica Vitae, får sina anslag minskade med under vart och ett av . De föreslagna medlen i budgetpropositionen på räcker inte för att täcka kostnaderna för Musica Vitae. För detta krävs tio miljoner. Vi föreslår därför att anslagen till Musik i ökas med och att detta täckes genom omfördelningar inom utgiftsområde 17. Alternativt bör Musica Vitae tilldelas ett särskilt institutionsstöd. Detta stöd kan finansieras antingen ur potten för allmänna projektmedel eller från kontot för senare fördelning eller från anslagen till de nationella institutionerna i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade anslag till Musica Vitae i .
mot · GL02Kr222 · 1997-10-06 00:00:00 — När länsmusikreformen kom beräknades tilldelningen av medel från länens årsbokslut för Rikskonserter och regionmusiken 1984/85. Eftersom var filialkontor kunde vi liksom län inte tillgodoräkna oss någon regionresurs. Felet har aldrig korrigerats utan ökning av medlen har skett genom ett procentpåslag lika för alla. har på uppdrag av regeringen gjort en kartläggning som ska ligga som underlag för beslut om medelstilldelning. I rapporten står: och har särskilt drabbats av en alltmer accelererande obalans när det gäller storleken av statsbidrag till följd av att dessa län inte kunde tillgodoräkna sig en regionmusikresurs vid den ursprungliga fördelningen . finner det därför angeläget att denna orättvisa i någon mån repareras och föreslår därför att statsbidraget i dessa län får en förstärkning på . Vidare sägs: Några hänsyn till förändringar i verksamheten, huvudmannaskap eller organisation har inte tagits vid den årliga fördelningen av statsbidraget. Detta betraktar som ett allvarligt systemfel. Obalansen i bidragsgivningen kvarstår i förslaget till fördelning . Statsbidraget i medeltal 1997, ca , innebär att län tilldelas ca 4,2 miljoner respektive . Förslaget är en sänkning på i medeltal för riket och en liten höjning för Gävleborgs- och län. har uppmärksammat situationen och anser att bidragsgivningen skall korrigeras. En rimlig utjämning kommande år får inte stanna vid en engångssumma som föreslagits utan bör följas upp så att länsmusiken i och län får rättmätig del av medelstilldelningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medelstilldelning till länsmusiken i .
mot · GL02Kr223 · 1997-10-06 00:00:00 — Den finskspråkiga teaterverksamheten inom Den finskspråkiga teaterverksamheten i är av tradition levande. Teaterutbudet består av amatörteaterverksamhet och gästspel från . Den sverigefinska amatörteaterverksamheten har hundraåriga anor, och gästspel har anordnats efter det att erhållit särskilda anslag för ändamålet. Behovet av en finskspråkig, professionell teater har diskuterats . Riksdagsbeslutet att starta en finskspråkig yrkesteater i i regi var ett resultat av denna debatt och en utredning gjord av . I utredningen poängterades och konstaterades bl a följande: Samspelet mellan amatörerna och den professionella teatern, de finska gästspelens betydelse som givare av kulturimpulser och framför allt att den sverigefinska teaterverksamheten bör få en regelbundenhet och en kontinuitet för att bidra till att bygga upp en teatertradition hos den sverigefinska publiken. har enligt riksdagsbeslutet innehaft huvudmannaskapet för den finskspråkiga yrkesmässiga teatern kallad Finska Riks. I samband med övertagandet av huvudmannaskapet fick ett särskilt anslag för Finska Riks verksamhet. Finska Riks har under sin verksamhet producerat barn- och ungdomsteater av hög kvalitet som gått på turné i hela landet. Existensen av Finska Riks har betytt att arrangörerna kunnat räkna med professionell teater till ett överkomligt pris. På detta sätt har det uppstått kontinuitet. 1994:52 kom fram till att rikedomen inom utgörs av bl a dess små specialgrupper som Finska Riks. I 1995:84 konstateras följande: De särskilda uppdrag som nu har i fråga om , Finsk teater och Tyst teater, liksom verksamheten vid Unga Riks och den mångkulturella är alla viktiga delar i det totala teaterlandskapet. Vi föreslår att även i fortsättningen ska ha ansvar för dessa. gjordes inom en omorganisation som innebar att organisationen för Finska Riks lades ner och ansvaret för finskspråkig barn- och ungdomsteater flyttades till Unga Riks. Det gångna året har tydligt visat att denna förändring var olycklig. Genom omorganisationen kontinuitet som varit kännetecknande för Finska Riks verksamhet och vilket poängterades i utredning. Likaledes bröts den naturliga kontakt mellan och den sverigefinska amatörteaterverksamhet som varit av vital betydelse för Finska Riks och för den sverigefinska amatörteaterverksamheten. Under innevarande år i regi av har den finskspråkiga teaterverksamheten fallit i anonymitet. För att åter lyfta fram den finskspråkiga yrkesmässiga teaterverksamheten och för att återskapa det tidigare kontaktnätet och samarbetet mellan den yrkesmässiga finskspråkiga amatörverksamheten bör den finskspråkiga teaterverksamheten inom ges en autonom ställning, den nuvarande samverkan mellan , , och utgöra ledningen för den finskspråkiga teaterverksamheten inom , i sin anslagsframställan beträffande ekonomiska resurser till den finskspråkiga teaterverksamheten inom utgå från riksdagsbeslutet om finska språkets särställning och omfattningen av den finskspråkiga befolkningen i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den finskspråkiga verksamheten inom .