mot · GL02N247 · 1997-10-06 00:00:00 — 3 Det personliga ägandet grunden för företagandet 5 De små och medelstora företagen tillväxtmotorn Fåmansbolagens villkor måste förbättras Sänkt förmögenhetsskatt på arbetande kapital IT skapar möjligheter till flexibelt arbetsliv och företagande Kapitalförsörjningen till tjänste- och kunskapsföretag Uppfinningar krävs för att utveckla som ledande industrination 7 Stimulera de unga entreprenörerna har traditionellt varit ett framgångsrikt företagarland. Ett stort antal multinationella företag har vuxit fram. De utgör basen för mängder av mindre underleverantörer. De stora företagen har vuxit stadigt. De verkar dock på den hårt konkurrensutsatta världsmarknaden och måste ständigt effektivisera sina verksamheter. Det medför att bara en liten del av de nya jobben kan uppstå i denna företagskategori. Det krävs nytänkande för att skapa de nya jobb som ska ersätta de försvunna inom den offentliga sektorn och industrin. Gamla strukturer bevarar alltid sina intressen, men det är få som värnar om det nya. Det vill göra genom att föra en aktiv politik för de små och medelstora företagen. De stora företagens existens är bl.a. nödvändig eftersom de ofta är köpare av småföretagens varor och tjänster. Den internationella konkurrensen framtvingar nya lösningar, vilka måste uppmuntras. För att ytterligare förbättra företagsklimatet anser att åtgärder bör prioriteras inom följande områden: främjande av det personliga ägandet vill bygga det ekologiska samhället som ett företagsamt samhälle. Det ekologiska lyftet förutsätter att effektivitet, entreprenörskap och företagande uppmuntras. ska bli en företagarnation som uppmuntrar nytänkande och innovationer. De grundläggande villkoren för företagande ska göras stabila och mer konkurrenskraftiga, så att vårt land får ett långsiktigt bra företagsklimat. Service- och tjänstesektorn har mycket stor potential. handlar det om mindre företag. Sänkt skatt på arbete, som en del av en skatteväxling, gynnar framförallt de kunskapsintensiva företagen. Det krävs även sänkta skatter och förenklade regler för företagen om vi ska komma bort från arbetslösheten. Arbetsmarknaden ska vara flexibel och därmed underlätta anställningar. ser i fler små och växande företag den stora chansen att åstadkomma välstånd och ökad sysselsättning. Det måste bli lättare att starta och driva företag i liten skala. Kvinnors företagande måste särskilt främjas genom ökat stöd och rådgivning. Det går inte att kommendera fram nya arbetstillfällen. Det viktiga är att skapa goda förutsättningar. Det finns stora möjligheter i alla idéer som kan generera inkomster, sysselsättning och vinster. Det kräver bättre tillgång på riskkapital, så att goda affärsidéer kan prövas på marknaden. Entreprenörer och företagare måste ges möjlighet till goda inkomster av sitt risktagande och sina arbetsinsatser. Den enskildes möjlighet att tjäna pengar är en drivkraft för ekonomisk tillväxt, som i sin tur alstrar ökat välstånd i samhället och ger förutsättningar för välfärd. Enskilda företagare ska ha social trygghet, så att de vågar satsa och skapa nya jobb. Offentliga insatser ska stimulera utvecklingen. 3 Det personliga ägandet grunden för företagandet Det personliga ägandet är en förutsättning för en väl fungerande ekonomi. Det personliga ägandet tar vara på individens intresse och omsorg. Det statliga ägandet skall reduceras till det som är nödvändigt för att skapa likvärdig service i hela landet eller är effektivast i offentlig regi. Det personliga ägandet leder till hushållning med resurser och är därför bra för samhället i stort. För att ett företag skall vara livskraftigt måste kapitalet balansera på ett bra sätt mot skulderna. Kapital kan placeras på olika sätt och har alltid en alternativkostnad. Det är därför viktigt att kapital som placeras i företag inte missgynnas och att den extra risken som det t.ex. innebär att investera i ett litet företag, kan ge god avkastning i längden. En gynnsam beskattning av kapitalet leder också till stabila företag som kan expandera och anställa fler människor. finns ett starkt inslag av institutionellt ägande i . För att sprida ägandet måste sparande i aktier gynnas, och ett första steg i den riktningen är att avskaffa dubbelbeskattningen. har medverkat till lättnaden av dubbelbeskattningen för onoterade företag. Ytterligare lättnader av dubbelbeskattningen även för andra företag måste genomföras. har traditionellt varit ett framgångsrikt företagarland. Ett stort antal multinationella företag har vuxit fram. De utgör basen för mängder av mindre underleverantörer. De stora företagen har vuxit stadigt. De verkar dock på den hårt konkurrensutsatta världsmarknaden och måste ständigt effektivisera sina verksamheter. Det medför att bara en liten del av de nya jobben kan uppstå i denna företagskategori. Det krävs nytänkande för att skapa de nya jobb som ska ersätta de försvunna inom den offentliga sektorn och industrin. Stabilare och mer gynnsamma villkor måste utformas för den privata sektorn, och då särskilt för de företag som har potential att växa. har för få medelstora företag. Det beror delvis på att småföretagarna inte vill förlora kontrollen över sina bolag, samt på att riskkapitalförsörjningen varit för dyr och ineffektiv. vill se fler företag och företagare. Det är i det privata näringslivet som de nya arbetstillfällena måste skapas. har inte inneburit nämnvärt fler arbetstillfällen i den privata sektorn, netto. har antalet anställningar i den privata sektorn dock ökat. Det är viktigt att utgå ifrån de behov som de framtida företagen kommer att ha och inte ifrån de behov som företag har haft. Gamla strukturer bevarar alltid sina intressen, men det är få som värnar om det nya. Det vill göra genom att föra en aktiv politik för de små och medelstora företagen. De stora företagens existens är bl.a. nödvändig eftersom de ofta är köpare av småföretagens varor och tjänster. Den internationella konkurrensen framtvingar nya lösningar, vilka måste uppmuntras. Företagande bedrivs alltmer i nätverksliknande former, där företagen samarbetar intimt för att få fram en slutprodukt, vars avkastning kommer alla inblandade parter till del. I ett sådant nära samarbete finns ett ömsesidigt beroende av att samarbetsparten överlever. Annars går stora värden i relationsinvesteringar förlorade. Utvecklingen går mot allt mer komplicerade lösningar, vilket kräver utökat samarbete mellan olika företag. Det kommer att finnas helt virtuella företag som fungerar som mäklare mellan andra företag. Formerna för företagandet kommer att vara oändligt många, och det går därför inte att fastslå regler som skall gälla för alla. Nyckelorden är dynamik och flexibilitet. Samhället måste lägga kraft på kvalitetskontroll och uppföljning, istället för detaljstyrning. Myndigheter ska vara kvalitetskontrollanter av att företag och verksamheter efterlever uppställda krav och regler. Ramlagstiftning har införts inom många områden för att politikerna inte ska tvingas besluta om små detaljer. Detta leder ibland till att myndigheter detaljreglerar verksamhet, vilket inte var syftet med förändringarna. Statliga och kommunala företag får inte konkurrera ut privata initiativ. De konkurrensvårdande myndigheterna måste stärkas för att undvika monopolbildningar och svag konkurrens. Det är viktigt att konkurrensmyndigheten inriktar sig på större frågor än de som har lett till åtgärder. Reglerna för bidrag till företagen måste vara klara, lättöverskådliga och inte bidra till för kraftiga marginaleffekter. 5 De små och medelstora företagen tillväxtmotorn Det är i de små och medelstora företagen som de nya jobben kommer att skapas. För att denna marknad ska kunna expandera måste fler människor se det som helt naturligt att starta ett eget företag, och entreprenören måste vara väl sedd i samhället. Ekonomisk och social risk måste belönas. Beskattningen får inte vara utformad så att det endast är en försäljning av företaget som kan ge avans. Det är därför helt nödvändigt att villkoren för företagandet förändras för att passa framtidens krav. De framtida företagen har andra behov än dagens industriföretag. När en person vill arbeta med olika projekt och uppdrag, ställer samhällets normer upp hinder för detta på olika sätt. vill införa en form av självanställning där företaget består av de olika uppdrag som utförs. Det innebär mer av projektanställningar och mindre av fasta tjänster. Det innebär att man i större utsträckning kommer att sälja sin arbetskraft till fler köpare, istället för att arbeta hela livet för en och samma arbetsgivare. Många avskräcks från att starta eget på grund av allt administrativt arbete som det innebär att vara egen företagare. Det måste bli möjligt att uppsöka endast en myndighet för att klara av att starta företaget. Det blir också lättare att återkomma med frågor för att få rådgivning om allt finns under ett och samma tak. Vad ovan sagts om företagares myndighetskontakter bör ges regeringen till känna. Många företag, särskilt mindre sådana, har problem med att överblicka den omfattande regelmassa de är omgärdade av. Det är viktigt att reglerna för företagsamheten är stringenta och överblickbara. Därför bör regering och riksdag tillse att alla nya lagförslag, förordningar och regler som berör de mindre företagen föregås av konsekvensanalyser. Sådana konsekvensanalyser kan med fördel, i en del fall, utföras av ett organ som är fristående från regering och riksdag. Detta bör ges regeringen till känna. Företagsskatten i tillhör de lägsta, men det samlade skattetrycket för företagen är bland de högsta i världen. En viktig princip för att öka sysselsättningen är att det måste bli billigare att anställa människor . En annan viktig skattepolitisk fråga är möjligheterna för dem som vill starta företag att erhålla F-skattsedel. Att ha en F-skattsedel är i många fall en förutsättning för att driva ett eget företag. har kritiken varit hård mot att skattemyndigheternas krav för att någan ska erhålla denna skattsedel har varit alltför hårda. Det är därför med tillfredsställelse som vi noterar att regeringen avser att föreslå förändringar i syfte att göra det lättare att få F-skattsedel för den som startar ett företag, något som varit pådrivande för att det ska ske. redogör för utformningen av skattepolitiken i en särskild motion. Därför redogörs nedan endast kortfattat för vilka förändringar skattepolitiken som behövs av för att underlätta för företagande. har fått gehör för sänkta arbetsgivaravgifter. Dessa har sänkts upp till en årlig lönesumma om . Dessutom kommer den maximala sänkningen alla företag till del som har en lönesumma som överstiger . Det innebär en sänkning på , vilket har störst betydelse för de mindre företagen. Dessutom har sänkningen gjorts av betydande statsfinansiella begränsningar. Detta visar tydligt på vilja att prioritera den privata företagsamheten i kampen för fler arbeten. Det är också vår övertygelse att sänkningen kan innebära att fler får arbete, inte minst i de mindre företagen. Vår ambition är att fortsätta sänka arbetsgivaravgifterna. Den modell som har valts för de hittillsvarande sänkningarna har visat sig praktiskt genomförbar och riktar sig på ett bra sätt till de mindre företagen, i vilka vi ser den största potentialen för fler arbetstillfällen inom det privata näringslivet. vill under nästa mandatperiod gå vidare med en ytterligare sänkning, där både procentsatsen och den maximala lönesumman bör höjas betydligt i förhållande till dagens nivå. 5.3 Fåmansbolagens villkor måste förbättras har fått igenom en betydande sänkning av skatten för ägarna i onoterade aktiebolag. Hit hör i allmänhet fåmansbolagen. Ägarna till dessa företag får med politik en väsentligt större möjlighet till skattefri aktieutdelning eller ägaruttag med lägre skattesats. I praktiken innebär lättnaden i ägarbeskattningen att den tidigare dubbelbeskattningen av vinster är borttagen för många av de onoterade bolagen. Dessutom har lättnaden genomförts på ett sådant sätt att företag med fler anställda och hög kompetensnivå gynnas genom att lönesumman i bolaget har en direkt inverkan på det skattefria utrymmet. Denna konstruktion har valts med tanke på att läget på arbetsmarknaden är så besvärligt. Också med denna åtgärd har vi verkat för ökad sysselsättning i det privata näringslivet. har också fått genomslag för ytterligare sänkningar av skatten för fåmansbolag och handelsbolag, bland annat genom att det positiva fördelningsunderlaget generellt har höjts. Detta har vi gjort när räntorna sjunkit och inflationen varit stabilt låg. Det innebär att lönsamheten för produktivt företagande har gynnats från två håll: dels via de sänkta räntorna samt den låga inflationen, dels via skattesänkningarna som vi genomfört. Ett av problemen med den casinoekonomi som fick fäste var att lönsamheten för produktiva investeringar sjönk, som möjligheterna att tjäna stora pengar fanns i fasta tillgångar. Därmed motverkades en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Situationen är den rakt motsatta, vilket är följden av en medveten företagar- och sysselsättningsinriktad ekonomisk politik från sida. Under nästkommande mandatperiod anser vi att skatten för fåmansbolagen bör sänkas ytterligare. har också under innevarande mandatperiod tillsett att en utredning som ser över de omtvistade och krångliga stoppreglerna för fåmansbolagen har tillsatts. Vi utgår från att utredningens betänkande kan ligga till grund för förenklade och mer gynnsamma regler för fåmansföretagen från början av nästa mandatperiod. Vid generationsskiften i familjeföretag skapar ofta arvs- och gåvoskatten problem för efterkommande generationer att ta över företaget. Flera undersökningar har visat att endast en mindre del av familjeföretagen når den andra eller tredje generationen. För dem som tror på familjeföretagandet som idé och på familjeföretagandet som en viktig del i näringslivet måste en sådan fortsatt utveckling ses som negativ. Både skattereglerna och möjligheterna till finansiering har stor vikt för att ett familjeföretagare ska kunna föra över ägandet till nästa generation. Därför måste reglerna utformas så att arbetande kapital kan hållas intakt även vid arvsskiften. Vi föreslår att en särskild utredning tillsätts i syfte att se över och förbättra möjligheterna till generationsskiften. Detta bör ges regeringen till känna. 5.5 Sänkt förmögenhetsskatt på arbetande kapital Förmögenhetsskatten tas ut av den del av förmögenheten som överstiger . Det finns dock undantag från skatten. Det mest uppmärksammade är O- och OTC-listade aktiers skattefrihet. Huvudmotivet till skattefriheten är att inte skapa tillväxthinder för framförallt familjeföretag, som behöver nytt riskkapital för att expandera. Det är ett vällovligt syfte, och genom försorg gäller också skattefriheten för huvuddelägare på börsens A-lista. Även om det är fråga om extremt välbeställda människor kan inte statsmakten stillasittande åse hur huvuddelägare flyttar ur landet. En sådan utveckling måste stoppas, eftersom det skulle innebära en ren förlust för statskassan. Improduktiv skatt är inte bra för . Skattefriheten för huvudägare samt för O- och OTC-listade aktier kan uppfattas som stötande för privatpersoner som tvingas betala förmögenhetsskatt för mer normala tillgångar, såsom exempelvis ett kraftigt upptaxerat småhus. Förmögenhetsskatten är en omodern skatt. Den har tillkommit av fördelningspolitiska skäl, men är mot bakgrund av skattefriheten för vissa förmögna personer, och skattskyldigheten för andra, mindre förmögna personer inte förenlig med sitt ursprungliga syfte. Internationaliseringen och behovet av tillväxt i det privata näringslivet gör förmögenhetsskatten ohållbar på bara . anser att denna skatt bör avskaffas. De framtida branscherna är annorlunda. De nya jobb som skapas kommer inte alltid att passa in i dagens normer, vilka bygger på helt andra förutsättningar för företagande. Det är viktigt att släppa fram nya initiativ och inte kväva nytänkande med regleringar. För institutioner och banker kan det vara svårt att värdera nya typer av verksamhet eftersom de inte passar in i nuvarande mallar. En modern utbildning och forskning är en nödvändighet för att stödja företagsamheten och den ekonomiska tillväxten. behöver fler människor med en längre högskoleutbildning och fler företag som tar vara på forskningens resultat. Forskning och utveckling är nyckeln till framtida framgångar för svenskt näringsliv. Forskningen måste på ett tydligt sätt relateras till sådana områden där svensk industri har förutsättningar att vara internationellt konkurrenskraftig. Även under högkonjunkturer har investeringarna i varit blygsamma på högteknologiska områden, vilket är oroväckande. Framväxten av företag som bygger sin verksamhet på produkter med högt förädlingsvärde och kunskapsinnehåll måste stimuleras. Ett målmedvetet arbete för att ta tillvara och utveckla innovationer måste inledas. För att detta ska underlättas krävs ett välutvecklat samarbete mellan näringsliv, universitet och högskolor samt kapitalmarknaden. Nya initiativ för att skapa nya marknader vid sidan av är nödvändiga. Det står klart att de svenska storföretagen inte själva kommer att klara den tekniska förnyelsen av svenskt näringsliv. Det etablerade näringslivet måste stimuleras att avknoppa affärsidéer så att potentiella vinstdrivande och sysselsättningsskapande verksamheter inte läggs i malpåse. De snabbast växande företagen återfinns inom IT, telekommunikation, miljöteknik och konsultföretag. Det måste tjäna som en klar vägvisare för vilka typer av företag som måste växa fram. Det måste också stå i fokus när skattelagstiftningen ändras. Tjänstesektorn har alltid svarat för en betydande del av sysselsättningen. Även om industrisektorn bör kunna öka sin sysselsättning, är det uppenbart att tjänstesektorn måste svara för en betydande del av den nödvändiga sysselsättningsökningen. En avgörande förutsättning för en ökad sysselsättning i tjänstesektorn är dels en stark industrisektor, dels en framgångsrik ekonomisk politik med förbättrade förutsättningar för företagande. En starkare ekonomi, lägre räntor och en god reallöneutveckling ger hushållen möjligheter att efterfråga tjänster. Olika typer av enkla tjänster har tidigare ofta fungerat som en introduktion till arbetsmarknaden för personer utan tidigare arbetslivserfarenhet. Denna möjlighet till introduktion på arbetsmarknaden är viktig t.ex. för unga människor innan de fortsätter att utbilda sig. Den kraftigt minskade efterfrågan på sådana tjänster har ökat belastningen på den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det är enligt mening viktigt att en privat tjänstesektor skyndsamt utvecklas, bl.a. inom områden som service, vård och omsorg. För att tjänstesektorn ska kunna expandera måste skatterna på arbete i privat regi sänkas, inte minst för tjänstesektorn. Det måste också vara möjligt att som individ få bedöma till vilken kostnad som arbetet ska utföras. Man får inte vara rädd för att pröva nya grepp inom denna sektor. Reglerna för nyttjande av hushållstjänster måste förändras. Flera olika förslag har framförts i debatten. Bland annat har förslag om att införa avdrag för denna typ av tjänster motsvarande ROT-avdrag framförts. Andra förslag är det franska checksystemet. Det ligger en icke obetydlig sysselsättningspotential i utvecklandet av denna sektor. Regeringens utredningsman kom fram till samma slutsats i betänkandet Skatter, tjänster och sysselsättning, SOU 1997:17. Flera av förslagen i denna utredning är väl värda att beakta. De kunskapsintensiva företagen måste värderas på ett annat sätt än industriföretagen. Företagsformer, skatteregler och redovisningsprinciper måste anpassas till denna typ av företag, som har ersatt maskininköp med utbildning. 5.8 Kunskap för konkurrenskraft För att stärka de små företagens konkurrenskraft inom tekniskt avancerade och kunskapsintensiva områden måste fler program för teknik- och kunskapsöverföring initieras. De teknikbrostiftelser som finns i bl.a. , och har visat sig vara framgångsrika, och sådan verksamhet måste därför stimuleras ytterligare. För att stärka andra åtgärder och få kunskap om hur satsningar på företagande och tillväxt bör stödjas måste forskningen intensifieras på detta område. Det kan göras genom satsning på tvärvetenskaplig forskning om entreprenörskap, företagandets villkor och företagsutveckling. bör uttala att detta är ett prioriterat område för forskningspolitiken. Dessutom bör en uppföljning göras av hur forskningen inom detta område utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. Ungdomar utövar ett entreprenörskap på sin fritid. De extraknäcker , jobbar som idrottsledare o.s.v. Dessa positiva sidor bland ungdomar måste uppmärksammas och exempelvis genomsyra gymnasieutbildningen. finns också gymnasieskolor som särskilt satsar på entreprenörskap i utbildningen. Erfarenheterna från dessa skolor måste tas tillvara. Det lokala näringslivet kan ofta erbjuda tillgång till ny teknik och annan kapitalkrävande utrustning som skolan saknar resurser för. Ett utökat samarbete mellan skola och näringsliv kan alltså vidga kunskapsinhämtningen bland eleverna. Genom den lärlingsutbildning som redan är på gång kan entreprenörstänkandet och kopplingen skolanäringsliv få ökat genomslag i gymnasieskolan. Men det finns också behov av att gymnasieskolans utbildningar generellt inriktas mer mot entreprenörskap. Detta framgår av den utvecklingsplan för gymnasieskolan som har antagit. Regeringen bör återkomma med initiativ i denna riktning. föreslår detta i motionen Mer omtanke tack! partimotion om ungdomar. 5.9 IT skapar möjligheter till flexibelt arbetsliv och företagande anser att lagstiftningen bör anpassas till de nya kommunikationsmönstren så att denna positiva utveckling inte hindras. Till exempel distansarbete har tyvärr, trots att många talat om utvecklingspotentialen, inte fått det genombrott som man hoppats på. Till dels beror det på att lagstiftningen inte hängt med i utvecklingen. Lagarna inom arbetsmarknadsområdet utformades då distansarbete var relativt ovanligt. Till exempel är det, när det gäller försäkringar, oklart hur arbete i hemmet eller i så kallade telestugor skall betraktas. Om en person som arbetar hemma skadar sig under arbetstid, skall då detta betraktas som en arbetsskada eller inte? Skall arbetsgivarens försäkring gälla, kan den gälla, eller är det en personlig försäkring som måste till? Samma problematik torde gälla vid sakskada. är det vidare relativt svårt att i självdeklaration kunna göra avdrag för arbete eller kontor i hemmet. Däremot är det betydligt enklare att göra avdrag för resor till och från arbetsplatsen, trots att det för samtliga inblandade parter, inte minst beaktat miljöbelastningen, torde vara bättre med distansarbete. Även vad gäller investeringar i datorer etc är det oklart om det helt betraktas som företagets eller om det kan ses som en förmån och således beskattas. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist är rättsläget osäkert. De som distansarbetar kan komma att utgöra en egen turordningskrets. Problemet påtalades av , s 36, där det föreslogs: Om arbetsgivaren har flera driftsenheter, fastställs en turordning för varje enhet för sig. Distansarbetande skall ingå i turordningen inom den driftsenhet som de tillhör organisatoriskt, om inte parterna kommer överens om annat. Även TCO framförde i sitt remissvar på regeringens utkast till lagrådsremiss att regeringen snabbt borde göra författningsändringar vad avser distansarbetarnas rättsliga ställning. I takt med den tekniska utvecklingen har den geografiska placeringen av arbetskraften fått allt mindre betydelse. är ett antal trygghetsbestämmelser i anställningsskyddslagen kopplade till geografiska driftsenhetsbegrepp. Regeringen har uttalat ambitionen, proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationstekniken, att en utredning skall ge förslag om erforderliga författningsändringar.