ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02U222 · 1997-10-06 00:00:00 — antog Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionshinder jämställdhet och full delaktighet. Alla FN:s medlemsstater, däribland , är därmed skyldiga att vidta åtgärder för att människor med funktionshinder även i praktiken skall garanteras delaktighet och jämlikhet i samhället. är ett föregångsland när det gäller handikappfrågor. är ett exempel på ett svenskt initiativ som fått stor betydelse för människor med funktionshinder världen över. Det är därför viktigt att även fortsättningsvis går före vad gäller handikappfrågor. För att uppnå detta måste funktionshindrade människors rättigheter finnas med och tydligt lyftas fram i allt svenskt utvecklingsarbete. I Sidas förslag till ny svensk biståndspolicy för stöd till fred, demokrati och mänskliga rättigheter framgår att bland de sakområden som har svensk strategisk betydelse läggs särskild tonvikt vid främjande av staters respekt för och försvar av funktionshindrades mänskliga rättigheter. Handikappfrågor är en fråga om mänskliga rättigheter och i den egenskapen en tvärsektoriell fråga. Därför är det viktigt att de skall beaktas i allt internationellt utvecklingsarbete och konkret integreras i alla svenska utvecklingsprogram. De handikappinsatser som görs måste ha en hög kvalité och då måste funktionshindrade människors erfarenheter tas till vara. Handikapporganisationerna har här en central roll att spela. Det finns organisationer av funktionshindrade över hela världen, men många behöver stöd för att utvecklas. Svenska handikapporganisationers internationella biståndsstiftelse, SHIA, består av fjorton svenska handikapporganisationer. Många olika former av stöd och erfarenhetsutbyte förekommer för att stödja funktionshindrade i , , och . SHIA ger stöd till bildandet och uppbyggnaden av handikapporganisationer där funktionshindrade människor har möjlighet att tala i egen sak och på så sätt stärka sin situation. Det är av stor betydelse att SHIA får resurser för att kunna utveckla sin verksamhet. av det svenska biståndet går till människor med funktionshinder. Denna andel måste ökas. För att stärka funktionshindrade människors situation världen över krävs: att handikappaspekten ska beaktas i samtliga riktlinjer och strategier för svenskt utvecklingsarbete, att strategier och metoder arbetas fram för hur handikappfrågor ska kunna införlivas i bilaterala och multilaterala utvecklings- och katastrofinsatser, att insatser och metodutveckling som syftar till att stärka funktionshindrade människors jämlikhet, delaktighet och mänskliga rättigheter ska prioriteras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappbistånd.
mot · GL02U301 · 1997-10-06 00:00:00 — () har funnits och det var som verksamheten kom igång på allvar, fick sitt genombrott. Äntligen hade fått ett samarbetsforum för att främja landets intressen när det gäller export, turism, investeringar, kultur- och forskningsutbyte. Genom sin sammansättning med representation av de olika aktörerna, statliga som halvstatliga kunde man planera och diskutera de större Sverigesatsningarna på ett strategiskt sätt och gemensamt använda resurser och kommunicera utifrån en gemensam plattform. I budgetproposition står bl.a: En väl samordnad information om och svenska förhållanden utgör en betydelsefull del av svensk utrikespolitik. NSU har fått en central roll som samarbetsforum för strategiskt sverigefrämjande insatser. Man framhåller också att kraven och förväntningarna ökat markant . NSU har inga egna resurser till kampanjer utan man har arbetat med de olika organisationernas medel och förmerat dem med hjälp, bl.a. av sponsorer och andra intressenter. Detta har betytt att man har kunnat genomföra stora projekt utomlands, bl.a. i . I invigdes en uppmärksammad . i är ett annat exempel på samarbetet. Detta betyder att verksamheten är beroende av de anslag som respektive myndighet får. Det är därför förvånande, mot bakgrund både av behov av marknadsföring utomlands och den ökande konkurrensen mellan länderna med allt fler länder på arenan, att samtliga myndigheter som finns i NSU får sina anslag minskade med eller mer. Det gäller myndigheter som , , Invest in , och . Resurser till de turistfrämjande insatserna minskar med . Detta är olyckligt i ett läge när turistnettot äntligen börjat öka för . De medel som staten avsatt har skapat en grund för ytterligare medel m.m. och härigenom har det varit möjligt att genomföra aktiviteter med större bredd och kraft och därmed genomslag . Är det denna utveckling som regeringen vill stoppa? Jag anser att den utvecklingen i stället bör fullföljas. har inte råd att på nytt missköta sin Sverigeinformation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Sverigefrämjande insatser.
mot · GL02U302 · 1997-10-06 00:00:00 — Svensk diplomatisk representation i Utöver det svenska biståndets verksamhet i det fransktalande finns ett betydande humanitärt, politiskt och kommersiellt intresse från svensk sida i området. Inte minst i den mycket svåra politiska situation som råder i länderna , och f.d. har det visat sig att det var ett olyckligt beslut att lägga ner ambassaden i t ex . I dagens krissituation och i den sköra demokratiseringsprocess som trots allt äger rum söker man efter kontakter och erfarenheter från olika håll inte minst från . Att dra in den svenska diplomatiska närvaron i genom att stänga den svenska ambassaden där var ett förhastat beslut. Vår ambassad i hade den verkade mycket stor betydelse för bl.a. den omfattande humanitära verksamhet som den svenska missionen bedrivit och fortfarande bedriver i området. De svenska biståndsinsatserna har rötter bakåt i tiden i denna fransktalande del av . har på statlig nivå aldrig skapat särskilt mycket kontakter med länderna i denna del av i jämförelse med de betydligt större insatser som gjorts i de före detta brittiska och portugisiska kolonierna. Naturligtvis har språkförhållandena spelat en stor roll när det gäller hur kontakterna skapas. har också påtalat detta och upprepade gånger uttalat behovet av kunskapsuppbyggnad om det fransktalande västra . vore det mycket värdefullt med svensk diplomatisk närvaro i det fransktalande västra i form av en svensk ambassad i . I den nuvarande svåra politiska situationen i området skulle en svensk ambassad kunna fylla en viktig funktion för att organisera humanitärt bistånd och på plats kunna bilda sig en uppfattning om möjliga insatser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att diplomatiska representationer i världen särskilt bör beakta det stora behovet av närvaro och verksamhet i den fransktalande delen av , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återupprättande av svensk diplomatisk närvaro i genom omprioritering inom UD:s budget.
mot · GL02U304 · 1997-10-06 00:00:00 — Information och studier om Europeiska Unionen 1 Medel till information och studier om Europeiska unionen Inför folkomröstningen om svenskt medlemskap i unionen fanns en livlig debatt om det europeiska samarbetet. är debatten svag utanför de kretsar som är direkt involverade i beslutsprocessen. Den demokratiska legitimiteten i EU-beslutssystem ifrågasätts. Bristen på folklig förankring är ett av Europeiska unionens stora problem. Valet av svenska representanter till visade också på ett stort ointresse hos medborgarna. Regeringen tillsatte 1995 en kommitté () med uppdrag dels att genomföra utredningar kring de frågor som förväntades komma upp i regeringskonferensen, dels stimulera debatten i dessa frågor. Särskilda medel () ställdes till kommitténs förfogande för att bl a ge stöd till kunskaps- och åsiktsbildning kring frågor om och EU:s långsiktiga utveckling. Från EU 96-kommitténs anslag gavs för rikstäckande projekt att sökas av frivilliga organisationer. Dessa bidrag var av engångskaraktär och skulle användas under en mycket komprimerad tid. Inte minst med tanke på avsaknad av en bred debatt om EU-frågorna och den okunskap som råder, så bör nästa budgetår ges bistånd i form av projektbidrag för information och studier om och EU:s utveckling. Stödet ska riktas till frivilliga organisationer och stiftelser och bör administreras av UD. Inför beslut om Amsterdamfördraget och deltagande i EMU-processen finns krav på folkomröstning i dessa frågor. En av de stora fördelarna med folkomröstningsförfarande är att folkbildningen i frågorna kraftigt förstärks av egen kraft. Men eftersom skillnaden mellan de ekonomiska resurserna är mycket stor mellan frivilliga ideella organisationer och professionella lobbyorganisationer från näringsliv och fackföreningsrörelse är ett generellt statligt stöd till ideella organisationer befogat om trovärdigheten i den demokratiska beslutsprocessen ska kunna upprätthållas. I finns ett motsvarande permanent informationsanslag. T.ex. får de båda EU-kritiska folkrörelserna vardera i årligt statligt anslag. Detta bidrar till att stimulera EU-debatten i . Regeringen bör redan i förslaget till tilläggsbudget i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen ge förslag om inrättandet av ett anslag att användas till projektbidrag m.m. för information och studier om och EU:s utveckling. För att få ordentligt genomslag för verksamheten bör anslaget vara . Medlen bör kunna omdisponeras från anslagsbehållningar inom UD:s verksamhet eller behållningar på anslaget till politiska partier. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett anslag för information och studier om och EU:s utveckling.
mot · GL02U305 · 1997-10-06 00:00:00 — Information om Europeiska unionen EU-medlemskapet har tillfört svensk politik en ny och synnerligen komplex dimension, vilket ställer stora krav på mångsidig information och brett engagemang. Det finns många illavarslande tecken på stora brister i dessa avseenden. En undersökning säger att endast en procent av medborgarna vet vad är. Deltagandet i EU-parlamentsvalet var på en oacceptabelt låg nivå. Intresset för att diskutera EU-relaterade frågor bland allmänheten är på en anmärkningsvärt låg nivå. Alltför ofta kommer ett närmast demonstrativt ointresse till uttryck. Globaliseringens effekter på det nationella självbestämmandet, oavsett hur faktiska dessa är, har förstärkt känslan hos allmänheten av att den politiska makten har blivit svår att identifiera och att ställa till svars. Med tanke på hur viktiga de beslut som kommer att tas inom EU:s ram är för världen och för vår egen framtid måste kunskaper och engagemang spridas och fördjupas högst väsentligt. Allt annat är demokratiskt oacceptabelt. Till den demokratiska aspekten hör också den dramatiska skillnaden i resurser hos olika åsiktsriktningar i de EU-relaterade frågorna. Ett traditionellt svenskt och effektivt sätt att öka kunskap och engagemang är att kanalisera resurser till folkrörelser och andra ideella organisationer med intresse för EU-frågan. Men det är då viktigt att det blir rejäla resurser som på ett markant sätt kan lyfta kunskapsnivån och jämställa åsiktsbildningsförmågan hos de folkliga organisationerna i jämförelse med t.ex. näringslivets organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser till folkrörelser och ideella organisationer för att höja kunskaper och engagemang hos allmänheten i EU-frågorna.
mot · GL02U306 · 1997-10-06 00:00:00 — Inrättande av generalkonsulat i , i hjärtat av , är landets ekonomiska och finansiella centrum. Härifrån produceras också den dominerande delen av den italienska dagspressen. är också huvudsaklig hemvist för landets industri och näringsliv. Turisterna söker söker sig företrädesvis till norra hälft. saknar sedan detta lades ner och de konsulära uppgifterna överfördes till ambassaden i eget generalkonsulat i . I finns f n en honorärkonsul. Betydelsen av en svensk generalkonsuls närvaro i denna del av landet skall dock icke underskattas. Såväl de traditionellt konsulära som, inte minst, de rent representativa funktionerna ges formellt ökad tyngd genom närvaron av ett generalkonsulat. Detta ger oftast också positiva effekter för kontakter mellan svensk-italiensk handel, näringsliv, kultur och turism. Ett generalkonsulat i bör därför återinrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta ett generalkonsulat i .
mot · GL02U404 · 1997-10-06 00:00:00 — Europeisk uppförandekod för vapenexporten bör inom EU verka för en mer restriktiv vapenexportpolitik. I flera medlemsländer finns starka strävanden för att EU bör anta en gemensam uppförandekod i frågan. Ett förslag till en sådan har också utarbetats med stöd av stora folkrörelser i dessa länder. anordnas i , med stöd av , en internationell konferens som väntas samla både regeringsföreträdare, parlamentariker och folkrörelser till viktiga överläggningar om bl.a. uppförandekoden. bör medverka till att EU:s medlemsländer samfällt antar en uppförandekod som ett bidrag till ansträngningarna att internationellt kontrollera och begränsa vapenhandeln. Det bör stå klart att uppförandekoden har karaktär av minimiregler så att inget hindrar medlemsländerna att gå längre i sin kontroll och begränsning av vapenexporten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antagande av en uppförandekod inom EU för vapenexporten som ett bidrag till strävandena att begränsa den internationella vapenhandeln.
mot · GL02U410 · 1997-10-06 00:00:00 — Uppförandekod för europeisk krigsmaterielexport Den internationella vapenhandeln omsätter . Tillgången och vapnens lättåtkomlighet förvärrar lokala krig i många regioner och länder. Det är mot denna bakgrund tämligen självklart att världens samlade krigsmaterielexport måste minska. Vi i är härvidlag ett föregångsexempel med vår mycket restriktiva krigsmaterielexportpolitik. Vad vi behöver göra är att på ett mycket aktivt sätt försöka påverka andra länder att följa vårt exempel. Frågan om att införa en så kallad uppförandekod för europeisk krigsmaterielexport är inte ny. Dock har den motarbetats av regeringar som inte önskat den. tycks dock utvecklingen vara en annan. Den brittiska regeringen har deklarerat att man har ändrat synsätt på uppförandekoden. Detta är av största betydelse, dels genom att är en stor krigsmaterielexportör men också för att man tar över ordförandeskapet inom EU. En svensk strävan i ett sådant arbete bör vara att få samsyn kring en vapenexportpolitik i enlighet med den linje som för. Genom en uppförandekod för Europeisk krigsmaterielexport talar mycket för att man skall kunna minska antalet exporterade vapen från den europeiska kontinenten högst avsevärt. Uppförandekoden bygger på de gemensamt identifierade kriterierna för krigsmaterielexport som beslutade 19911992. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprättande av en uppförandekod för europeisk krigsmaterielexport.
mot · GL02U416 · 1997-10-06 00:00:00 — Utredning om amerikansk rymdforskning Program eller fortsättning på Stjärnornas krig Utforskningen av och världsherraväldet i rymden intensifierades efter . Raketer, sputnikar m m tävlade om utrymmet och de två supermakterna tävlade om vem som skulle vara först. Presidenter har kommit och gått, och alla har de fascinerats av rymden och den teknologi som är kopplad till detta utforskande. President godkände SPS, Solar Powered , men det röstades ner av kongressen p g a att det var för dyrt. Sedan kom president till makten och samma projekt dök upp i en annan form och var plötsligt ett vapenprojekt. Budgeten utökades och projektet flyttades till försvarsdepartementet under namnet wars. Det allvarliga är att det funnits en stark koppling mellan civil och militär forskning i . Under täckmanteln av att vara ett vädersatellit- eller solprojekt gömmer sig utvecklingen till Stjärnornas krig och dess efterföljare. Ett civilt projekt beblandad med militärt som förkortat kallas HAARP har väckt uppmärksamhet. Det är fortsättning på Stjärnornas krig och i projektet ingår bl a laser. Det vore naivt att tro att HAARP är ett isolerat experiment som inte kommer att utvecklas vidare. Det hör ihop med ett intensivt och enormt destruktivt program för att förstå och kontrollera den övre atmosfären. Man experimenterar i jonosfären som ligger mellan och ovanför jordytan! Det vore förhastat att inte tro att HAARP har något med rymdlaboratoriets uppbyggnad, som separat planerats av , att gör HAARP är en integrerad del i en lång kedja av rymdforskning och utveckling av noga övervägd militär natur. De militära konsekvenserna av kombinationen av de två projekten civila och militära är alarmerande. Grunden till detta projekt är kontroll av kommunikationer, både störningar och tillförlitlighet, i fientliga miljöer. Kontrollen över sådana styrmedel innebär uppenbarligen en maktkoncentration. Förmågan för HAARP, rymd- och raketkombinationen att skicka en oerhört stor mängd energi, jämförbar med en atombomb, vart som helst på jorden via laser och partikelstrålar, är förskräckande. Projektet skall säljas in till allmänheten som en rymdsköld mot (fientligt) inkommande vapen eller som mer vedertaget, en apparat för att reparera ozonlagret. I den kedja som HAARP ingår i, återfinns Release Modules, där man framkallar artificella moln. 1980 hade man ett projekt som hette Project Waterhole. 1983 släppte man ut kemikalier i jonosfären och orsakade en . 1991 uppenbarade sig åter en sådan över , och himlen såg ut som en julgran (colours). De experiment som pågår i det tysta i kan inte ses isolerade från världen i övrigt. Vi håller oss på jorden, men vad kan vi bli utsatta för från jonosfären, över huvudet på oss? Vi anser att experiment i jonosfären och över våra huvuden skall utredas av ett internationellt forum. Det angår i högsta grad alla som finns på detta jordklot. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att på internationell nivå skall begära en utredning om m.m.
mot · GL02U502 · 1997-10-06 00:00:00 — Många människor är kritiska mot vårt medlemskap i . Massmedierna informerar ofta om EU:s negativa sidor med byråkrati, oförmåga att fatta beslut på grund av att man inte kommer överens och parlamentarikernas fusk med närvaron. Den utveckling som sker och de diskussioner som är med och leder nämns sällan. Vi borde därför satsa på mer information om den gemensamma unionen och inte mindre. Det nyhetsbrev som distribueras till cirka 10 000 mottagare borde kunna spridas till flera. Nya informationsvägar måste prövas. och andra folkrörelseorganisationer borde ges möjligheter att bland sina medlemmar kunna bedriva ett informationsarbete. För att klara detta måste också de få mer kunskap om vad som verkligen händer och hur det egentligen är. EMU kommer att vara ett stort diskussionsämne . Vi måste därför informera mera om vad ett ja eller ett nej till att delta i EMU:s tredje steg innebär. Om vi ska gå med i monetära union eller inte är en mycket svår fråga och vi måste alla vara ödmjuka i debatten och försöka sprida så mycket information som möjligt för att alla ska ha en möjlighet att verkligen bilda sig en egen uppfattning. Också här borde man använda våra folkrörelseorganisationer för att sprida information till sina medlemmar. I utbildningar inom t.ex. borde man kunna lägga in särskilda avsnitt om EU och EMU. Bra material borde fritt distribueras till olika nivåer i grund- och gymnasieskolan. Medel för dessa utbildningsinsatser borde kunna sökas av ideella organisationer och material ska kunna tillhandahållas av regeringens EU-kansli. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsinsatser för EU och EMU.
mot · GL02U504 · 1997-10-06 00:00:00 — Möjligheter till utträde ur EU m.m. Europeiska unionen är en konstitutionell skvader. Den är varken en renodlad mellanstatlig organisation eller en förbundsstat. Den är både- och, men utvecklingen är tydlig: mer union och federation. Amsterdamfördraget vidgar unionens kompetensområde, gör tidigare mellanstatliga frågor till överstatliga samt vidgar och stärker makt på bekostnad av det mellanstatliga ministerrådets makt. EU:s utveckling mot mer union och federation innebär problem för ett medlemsland som vill lämna unionen, eftersom det inte är självklart att folkrättens principer om bland annat uppsägning av internationella avtal längre gäller i EU. Därför är det nödvändigt att regering och riksdag klart markerar att ser EU-samarbetet som ett mellanstatligt samarbete. I detta sammanhang bör driva kravet på utträdesrätt ur dels Europeiska unionen som helhet, dels enskilda fördrag. Rätten att lämna en internationell organisation eller frånträda ett avtal är självklar för en suverän stat. I ett mellanstatligt samarbete finns alltid möjligheten att lämna den organisation ett land tillhör. Detta är antingen reglerat i organisationens stadgar som i (artikel 7), genom att medlemskapet eller avtalet gäller eller genom att landet kan säga upp det med hänvisning till om traktatsrätt. Enligt Rom- och Maastrichtfördragen gäller EU-medlemskapet för obegränsad tid (artikel 240 i och artikel Q i ). (grundfördragen) ger lika litet som en delstat/stat rätt att lämna unionen. går inte att använda för att säga upp och lämna EU. Juridiskt finns alltså ingen rätt till utträde ur EU. Politiskt kan det däremot vara möjligt. Enda lagliga möjlighet för ett land att lämna EU är att få med sig alla länder, och på en fördragsändring, som låter landet utträda ur EU. Frågan har aktualiserats , när genomförde folkomröstning om EG-utträde och sedan upptog förhandlingar med EG om grönländskt utträde. Två danska experter på EG-rätt, och , beskriver i boken utträdesproceduren som fördragsändring enligt artikel N 1 och använder som exempel. utträde var möjligt först sedan EG ändrat i enlighet med artikel 236. Alla måste få en utträdesparagraf, som gör det möjligt för ett land att lämna EU som helhet, lämna ett fördragsfäst samarbetsområde (till exempel Euratom) eller få varaktiga undantag från delar av samarbetet som enhetlig valuta, militära frågor och juridiskt samarbete. Följderna av att ett medlemsland utträder är inte heller belysta ur svenskt perspektiv. Därför bör i en särskild utredning beskriva konsekvenserna av om lämnar Europeiska unionen och vilka alternativ som står eller bör kunna stå till buds för ett land som lämnar EU, främst i form av , omförhandlat eller frihandelsavtal utan de omfattande bindningar till som innebär. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om synen på EU som ett mellanstatligt samarbete, att hos regeringen begär utredning om möjligheter att lämna EU i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär utredning om alternativa samarbetsformer i enlighet med vad som anförts i motionen.