mot · GL02Jo19 · 1997-10-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:13 Ekologisk hållbarhet Kemikaliernas tidsålder...Vi lever i kemikaliernas tidsålder. De ämnen som naturligtomger oss har cellerna i olika djur- och växtarter haftårmiljoner på sig att anpassa sig till. Det senaste seklet hardet spridits en mängd nya kemikalier i miljön, kemikaliersom ingen från början kunde tro skulle vara farliga.Idag vet vi bättre. Vi vet att många kemikalier har hög giftverkan, att deanrikas i näringskedjor, bildar nedbrytningsprodukter vars egenskaper inte ärkända och kan härma enzymer och hormoner. Många ämnen är cancerogenaeller mutagena och många lagras i det levande. Även tungmetaller orsakarmiljöproblem och anrikas i näringskedjor. Att allting sprider sig och attingenting försvinner är sanningar som leder till eftertanke.Listan på kemikalier som spritts av människan och som lett till omfattandemiljöproblem kan göras lång. Den omfattar bl.a. DDT, PCB, freoner,nonylfenol, klorerade lösningsmedel och tungmetaller. Det finns idagungefär 15 000 kemiska ämnen på den svenska marknaden, och över 100000 internationellt. Strömmen av nya kemiska ämnen och produkter somkommer in på marknaden är så strid att det är omöjligt att granska ens enbråkdel av dem. Många kemikalier används i ett överflöd och i onödan trotsatt man vet att de är farliga. Har konsumtionssamhället blivit fartblint?Även maten innehåller kemikalier. Vi håller oss inte med kemikaliefri matutan med mat där restsubstanser av olika påsprutade gifter klarar gränsvärdenför vad man tror är ofarligt. Oroande rapporter från i sommarvisar att barnen där har fått skador av kvicksilver efter att deras mödrar ätitgrindval innan barnen fötts. Skadorna hos barnen finns där trots attgränsvärdena inte överskrids.Den sammansatta effekten av alla spridda kemikalier i fauna, flora och osssjälva är naturligtvis oerhört svår, ja omöjlig, att överblicka. Stämmer dehypoteser som en del forskare kastat fram att såväl koncentrationssvårighetersom våldstendenser beror på kemikaliestress? Ingen vet men tanken ärmycket obehaglig.Kemikalier på väg inI regeringens skrivelse 1997/98:13 sägs trosvisst: "Flera avde farligaste kemiska produkterna är borta eller på väg attfasas ut." Problemet är att många av dem är på väg in igen ioch med EU-medlemskapet, där rörlighet av varor går föremiljöhänsyn. De undantag har för t.ex. kvicksilveroch kadmium går ut . Likaså är risken uppenbar att enmängd av de bekämpningsmedel som inte tillåterkommer att tillåtas igen. Inom EU arbetas med en gemensamlista med aktiva substanser i bekämpningsmedel som allamåste acceptera. Just nu prövas närmare 90 substanser varavca 50 är giftiga ämnen och inte tillåtna i . Två avdem, substanserna aldicarb och paraquat, kan vara tillbakainom . Båda är förbjudna eftersom de är mycketgiftiga. EU vill godkänna dem - i hela unionen. I särskildmotion tas detta problem upp.Dags för en offensiv svenskkemikaliepolitikVi anser att det är viktigt att börjar föra en offensivkemikaliepolitik igen. Arbetet inleddes under tidigt 90-talmed utfasning av ett antal otrevliga kemikalier. 1994 tog detstopp i och med medlemskapsförhandlingarna och EU-inträdet. hävdas från unionsförespråkare att det gåratt gå före på miljöområdet inom EU eftersom miljögarantinfinns. Men så låt oss göra det då! Det är dags att fasa utämnen vi vet är toxiska, svårnedbrytbara ochbioackumulerande. Blir det problem, så låt fåtesta miljögarantin. Först då vet vi om den fungerar och omdet går att gå före. Visar det sig att garantin inte fungerarfinns en stor uppgift att förändra den.Förslag till svensk politik i EU rörandekemikaliefrågorSveriges utgångspunkter bör för det första vara ett bibehålletnationellt miljöarbete med en kemikaliepolitik i enlighet medvad som sägs i avsnittet ovan. Detta är viktigasteverktyg för att kunna driva på utvecklingen i övriga Europa.För det andra måste medlemsländer ges en tydlig ochsjälvklar rätt att gå före när det gäller lagstiftning påmiljöområdet, en utveckling som är nödvändig för enhälsosam utveckling av EU:s egen miljölagstiftning, ochannat internationellt miljöarbete. För det tredje måste manför att få till stånd en uthållig utveckling av miljölagarna setill att nya gemensamma EG-regler alltid baseras på denationella regler som har den högsta miljö- ochhälsoskyddsnivån.För att uppnå dessa målsättningar föreslås den vidtaföljande åtgärder: Attityden att det är fullt möjligt att bedriva svensk miljöpolitik även sommedlem i EU måste vara självklar. nationella miljöarbete, miljöpolicy och -mål ska varaplattformen för det svenska miljöarbetet i EU. måste aktivt försvara de rättigheter som finns i EU till nationelltagerande. Se det som skyldighet att använda miljögarantin föratt åtminstone utröna om den är värd namnet. ska arbeta seriöst mot målen i Esbjergdeklarationen. EU harockså som undertecknande part förbundit sig till dessa mål, varförSverige och EU måste införa en implementeringsprocess av målet å detsnaraste, för att kunna uppfylla det inom .... gör att barnen blirallergiskaKemikaliesamhället påverkar även människans hälsa.Allergier hos barn blir allt vanligare i västvärlden. I vissaområden och åldrar är det nästan mer normalt att varaallergisk eller överkänslig än att inte vara det. degröna har lyft fram allergifrågan i många olika sammanhang.Allergierna fortsätter att öka. Om det beror på enskildaämnen eller den totala belastningen av kemikalier sombarnens växande celler utsätts för vet men inte , men ettär säkert: ökningen av allergier sker överallt i den rikavärlden, hos såväl barn som vuxna. Jämförelser mellanÖsteuropa och talar sitt tydliga språk liksomallergimönster hos familjer som flyttat västerut efter murensfall. Det räcker inte att fasa ut de giftigaste kemikalierna, detkrävs en förändring från grunden.Det handlar om vems rättighet vi sätter först: kemikalieindustrins ellerbarnens. Kommer det att bli en rättighet att slippa utsättas förkemikalier, som skapar allergier eller är "marknaden" och den fria handelnmed kemikalier viktigast?Årets skrivelse - enönskelista?Årets skrivelse om miljön har fått titeln får väl ses som en programförklaring och en önskelistavad man skulle vilja åstadkomma. Det är mycket "verka för","fortsätta arbetet med", "följa upp", "främja" och dylikt.Skrivelsen hade naturligtvis kunnat få en mer fullödigbehandling av oss i partierna om den lagts någon annan tidän . Men det är naturligtvis regeringenmedveten om och uppenbarligen är man inte så intresseradav andra partiers synpunkter. Det är beklagligt. För att klaraen omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle måste allagoda krafter samverka eftersom den uppgiften kommer attkräva stora förändringar av dagens samhälle. Sådant bör ske ien anda av samförstånd och samarbete.Vi i anser att förutsättningarna för att lyckas är såväl enomläggning av den ekonomiska politiken som statliga ekonomiskapunktinsatser för att komma till rätta med en del akuta problem. För attlyckas måste också detta mål vara förhärskande vid beslut som indirekt fårkonsekvenser för miljön. Miljöhänsyn måste prägla alla beslut ochkonsekvenserna för miljön analyseras.Regeringens förslag till delmål förden ekologiskahållbarhetenEn ökad ekologisk effektivitetRegeringen inleder avsnittet om detta: "I en värld medväxande befolkning förutsätter ekologisk hållbarhet en ökadekologisk effektivitet" (min kursivering).Det är en mycket märklig mening. Ordet ekologisk kan visst användas hursom helst numer. En inneterm för alla sammanhang. Ska regeringen utfärdadekret till jordbakterier att arbeta fortare? Eller handlar det om nya effektivagenmanipulerade nedbrytare?Talar man om världen och den växande befolkningen borde naturligtvisvars och ens ekologiska utrymme kommenteras. utnyttjar avjordens befolkning av resurserna. I årets upplaga av "Tillståndet ivärlden" finns jämförelser mellan och , som visar att ennyfödd i kommer att förbruka dubbelt så mycket spannmål och 10gånger mer olja än en i . Om hela jordens befolkning skulleanamma västvärldens livsstil anser man att jorden långsiktigt kan föda 500miljoner människor. Men vi är drygt 5 miljarder människor.Samtidigt som deltar i internationella samarbeten sker ettmiljöarbete nationellt som inte i verklig mening tar hänsyn till det globalamiljöutrymmet, trots uttalade mål om att minska den globala påverkan.Miljöpartiet anser att delmålet måste omformuleras och att det ska framgåatt det ekologiska utrymmet på jorden måste fördelas solidariskt mellan allamänniskor. "Utsläppen av föroreningar skall inte skadamänniskans hälsa eller överskrida naturensförmåga att ta emot eller bryta ner dem. "Första delen av den meningen förpliktar. Den måste betydaatt alla syntetiska ämnen som framkallar allergier ska bort.Formalin i barnkläder och byggmaterial, nickel,lösningsmedel och plaster som emanerar ur byggmaterial ochfärger och många många fler. Eller räknas inte dessa somföroreningar?Andra delen av meningen lämnar verkligen utrymme för tolkningar. Detges heller ingen ledning längre ner i texten. Bioackumulerande ämnen tasemot i naturen. Är det OK om inte djuren dör? Många tungmetaller tas ocksåom hand och kan lagras rätt säkert i sediment om förhållandena är de rätta.Är det OK? Skrivningen skiljer sig på ett avgörande sätt från skrivningarna iNordsjödeklarationen.Sverige har i och med undertecknandet av den fjärde Nordsjödeklarationeni faktiskt lämnat löfte om att införa helt nya regler och metoder ikemikaliepolitiken. Eller anser man att det explicit gäller just ?Enligt 17 § i deklarationen råder enighet om målsättningen att "[ ]säkerställa ett uthålligt och friskt ekosystem i . Den vägledandeprincipen för att nå detta mål är försiktighetsprincipen. Detta kräver attförorening av förhindras genom att kontinuerligt minska utsläpp,emissioner och förluster av farliga ämnen, så att de helt upphört inom engeneration (). Det slutliga målet är att nivåerna av naturligt före-kommande ämnen i miljön skall vara nära bakgrundsvärden, och nära noll-koncentrationer för av människan tillverkade syntetiska ämnen. "Det här beslutet utgör en milstolpe i den svenska miljöpolitiken. För att nåmålet att upphöra med utsläppen av farliga ämnen måste naturligtvis gruppen"farliga ämnen" definieras närmare. Enligt Nordsjödeklarationen är det "[ ]ämnen, eller grupper av ämnen, som är toxiska, långlivade ochbioackumulerbara. I denna definition skall begreppet toxiska omfattacancerogena, mutagena och teratogena verkningar, samt påverkan på detendokrina systemet. "Naturligtvis borde det klart och tydligt stå i regeringens mål att toxiska,persistenta och bioackumulerande ämnen skall fasas ut inom en generation.Detta bör ges regeringen till känna.Växla till kretsloppsekonomiMiljöpartiet har i flera sammanhang drivit åsikten att denekonomiska politiken måste användas för att skapa ettekologiskt hållbart samhälle. Vi föreslår en successiv växlingav skatt på arbete mot höjda miljöskatter. Fram ,då också kärnkraften förutsätts ha helt avvecklats, föreslåstotalt 100 miljarder ha skatteväxlats. Dessaskatteförändringar medför prisförändringar som gynnarmiljöanpassat beteende hos såväl enskilda som företag.Miljöpartiet anser att miljöskuldsökningen ska upphöra ochdärefter minskas. Det kräver långtgående miljökrav, miljöanpassning avskattesystemet och betydande satsningar på miljön inom både offentlig ochprivat sektor.De övergripande ekologiska aspekterna på ekonomin måste ges betydligtstörre tyngd i den ekonomiska politiken. Det är inte rimligt att förvänta sigatt miljöpolitiken ensamt kan klara de mer grundläggande orsakerna till denomfattande resursförstöringen, utarmningen och förgiftningen av miljön.Miljöproblemen är inte marginella fenomen som kan fixas av någoneftersläpande städpatrull. De är tvärtom grundläggande problem som handlarom förutsättningarna för vår försörjning och ekonomi. Den ekonomiskapolitiken måste därför läggas om till en långsiktigt hållbar kretslopps-ekonomi.Miljöanpassningen av ekonomin innebär emellertid inte barabegränsningar. Tvärtom innebär den också stora möjligheter till flerarbetstillfällen och bevarat välstånd. Det är t.o.m. så att utan enmiljöanpassning av ekonomin löper vi i mycket stor risk att på långsikt rasera praktiskt taget alla möjligheter till välstånd. måste strävaefter en kvalitativ tillväxt som mål för den ekonomiska politiken.Även på kort sikt öppnar en miljöanpassning av den ekonomiska politikenstora möjligheter. Miljökraven måste ses som en av de viktigastedrivkrafterna för en hållbar ekonomisk utveckling. De skapar ett förändrings-tryck som leder till effektivare och mer ekonomisk användning av bådenaturresurser och arbetskraft. Miljöbranschen är i sig en viktig tillväxt-bransch med stora och växande möjligheter . Genom en s.k. grönskatteväxling skapas förutsättningar för minskad miljöskuld, ökadlivskvalitet och fortsatt välfärd.Industriutsläppen kvarIndustrisamhället har satt och sätter spår. En mängd gamlamiljösynder orsakade av utsläpp finns som inte åtgärdats ochdär risken för läckage ökar med tiden och i vissa fall medförsurningen. I många fall fortsätter industrier att spridaföroreningar och man önskar också få öka mängderna.Medan föroreningarna förr kom ur skorstenar och avloppsrörkommer de nu även ut med varor via företagsgrinden. Enannan syn på kemikalier måste till . Ett sätt attkomma hit är just skatteväxling, men även punktskatter påvissa kemikalier. Detta problem har naturligtvis blivit svårarei och med EU-medlemskapet och omöjligheten att föra ennationell kemikaliepolitik. Allt stupar på regeln om den friarörligheten av varor.Hotet mot den biologiskamångfaldenI regeringens skrivelse sägs i delmålsavsnittet 1.2: "Denbiologiska mångfalden har bevarats genom att naturligtförekommande arter kan fortleva i livskraftiga bestånd. Dettainnebär att bestånden av olika arter är tillräckligt stora föratt överlevnad skall vara säkrad." (min kursivering)Det är en helt oacceptabelt låg ambitionsnivå. Den måste betyda attregeringen anser att det inte spelar någon roll att arter som tofsvipa,enkelbeckasin och tjäder minskar kraftigt så länge det finns tillräckligt antalindivider för att klara arten från utrotning. Enligt målsättningen tycks detvara först när arten hamnar på ArtDatabankens hotlista som det kan bliaktuellt med åtgärder. Hur liten bedömer regeringen att en population ska bliinnan man ska göra något. Måste arten vandra i hotklasserna till hotklass 1Akut hotad, hotklassen under 0 Försvunna? Eller räcker hotklass 2 Sårbar?Där finns till exempel järv, utter, pilgrimsfalk och jaktfalk.Regeringens målsättning är ett bevarande i så små stammar somnödvändigt för att klara de internationella konventionerna och har ingentingatt göra med det man annars säger sig vilja vara - en förebild i det ekologiskaarbetet.Miljöpartiet de gröna kräver att "har bevarats" byts mot "skall bevaras" iförsta meningen. Vidare anser vi att den andra meningen skall utgå ochersättas med: Detta innebär att bestånden av arter skall bevaras minst på dennivå de är men att åtgärder och ambitioner skall vara att bestånden skallöka.Detta bör ges regeringen till känna.Vissa biotoper mer hotade än andraAntalet kända arter beräknas på jorden till ca 1 675 000.Sverige hyser ca 55 000 av dem.ArtDatabanken, resultatet av ett samarbete mellan ochSveriges , klassificerar olika arter i skilda hotkategorier,klass 0 - försvunna, klass 1 - akut hotade, klass 2 - sårbara, klass 3 -sällsynta, klass 4 - hänsynskrävande. Hotklassificeringen utgör en god grundför prioritering av insatser.Även i hotas arter att utrotas. av våra vilda arter hotas avutrotning och ytterligare arter kräver stor hänsyn om de ska kunnafortsätta existera. Totalt hotas ca 1700 arter. Bara av ryggradsdjuren finns145 arter upptagna på ArtDatabankens listor över hotade arter, de så kalladeRödlistorna. Även variationen och den genetiska mångfalden i och blandvåra kulturväxter och djur hotas i takt med att jordbruket förändras.Tofsvipa, ladusvala och många andra fåglar knutna till det öppna - och förrinsektsrika - jordbrukslandskapet minskar snabbt i antal.Att landet håller på att mista en viss art föranleder inga omedelbaraåtgärder. Faktum är att det inte leder några som helst praktiska konsekvenser,trots att akuta insatser ofta krävs för att förhindra utrotning. Det saknas medandra ord en process som kopplar ihop själva registreringen av att en artminskar i antal och hotas av utrotning och åtgärder för att förhindra attutvecklingen fortgår. En registrering av en art på hotlistan borde alltidinnebära att en konkret åtgärdsplan tas fram för arten och sätts i verket. Dettabör ges regeringen till känna.VattendragFortfarande tas beslut som får en klart negativ inverkan påden biologiska mångfalden utan att detta kommenteras medett ord av regeringen. Ett exempel på detta är satsningen påsmåskalig vattenkraft i regeringens energiöverenskommelsemed (c) och (v). Och detta trots att det i Naturvårdsverketsaktionsplan för biologisk mångfald slås fast:"Vattenkraftutbyggnaden har påverkat en mycket stor del avSveriges vattendrag vilket har fått starkt negativakonsekvenser för biodiversiteten." (sid 12 i rapporten)I kommentaren till det beslutade åtgärdsmålet står: "De outbyggdavattendragens betydelse för biologisk mångfald är sådan attbevarandeintressena i fortsättningen måste sättas före exploatering avvattendragen. Kvarvarande opåverkade forsar och strömsträckor ska inteexploateras." (sid 41 i rapporten)Regeringen skrev i propositionen om biologisk mångfald attenergisektorn ska vid planering verka för att säkerställa den biologiskamångfalden. Det är bra och nödvändigt. innan denpropositionen kom lades emellertid på bord proposition1996/97:84 En uthållig energiförsörjning. I den föreslås en utbyggnad av justsmåskalig vattenkraft, alltså precis de vattendrag som måste sparas för att dearter som behöver rinnande vatten och som redan är trängda ska kunna finnaskvar. Man föreslår införandet av ett investeringsbidrag om ochberäknar stödet till under en 5-årsperiod.Man tar sig för pannan och undrar om den ena delen av regeringen inte vetvad den andra gör. Eller är det så illa att talet om skydd av biologiskmångfald inte är värt något om andra intressen dyker upp?Miljöpartiet de gröna anser att vattenkraften i är färdigutbyggd.Kan man få ut mer energi genom byte av teknik i befintliga verk är det bra,men de vattendrag som inte byggts ut ska sparas. Det finns en mängd artersom behöver rinnande vatten och där sådana biotoper hotats och minskatunder . I detta fallet måste den biologiska mångfalden ges företräde.Det handlar såväl om hotade som mer vanliga arter.Miljöpartiet de gröna yrkar att ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraftska ske i utan att de rinnande vattendrag, oavsett storlek, som finnskvar ska bevaras.LövskogarUnder senare tid har en debatt om hotet mot många arterknutna till lövskog aktualiserats. Skälet är en ännu intepublicerad utredning från WWF som kan visa att mångaoersättliga lövskogar nu flisas till energiråvara. Eftersommånga insekter och därmed fåglar är knutna till lövskogarvisar utredningen en snabb minskning av antalet fåglar, såvälmer som mindre vanliga. Lövsångaren och talgoxen ärexempel på vanliga och göktytan på en mer sällsynt.Undersökningen är gjord i och såvitt vi har förstått är detta ettproblem som förekommer på många platser i . Lövskogaravverkas såväl till massa- som till energiråvara. Arter beroende av dennatidigare vanliga biotop trängs tillbaka. Om problemet finns även i Norrlandtorde vara osäkert och på många platser inte troligt.För att den stundande, och välkomna, omställningen av energi-försörjningen i landet ska ske på ett förnuftigt sätt med avseende på denbiologiska mångfalden är det av yttersta vikt att signaler som den ovan tas påstörsta allvar. En förändring kan ske snabbt och satsningen på biobränsle fåen dålig klang och skapa ett problem.Miljöpartiet de gröna yrkar därför en utredning av hotet mot lövskogar ochföreslå åtgärder så att hotet mot de lövskogsberoende arterna minimeras.Jordbruket och arter knutna till öppna markerI skrivelsen anges att bestånden av säl, utter och havsörntycks vara på väg att återhämta sig. Tyvärr finns arter sominte har en lika positiv utveckling. OrnitologiskaFörenings nu mer än 20-åriga häckfågeltaxeringar visar attfåglar knutna till jordbrukslandskapet minskar i antal. Sedan70-talet har var tredje sädesärla och mer än varannanladusvala och tofsvipa försvunnit. Även enkelbeckasin, gök,buskskvätta, stenskvätta med flera arter knutna tilljordbrukslandskapet visar samma starka tillbakagång. Attdetta hänger samman med såväl brukningsmetoder som alltstörre åkrar liksom med kemikalieanvändningen torde varaklart. Många av de arter som minskar är insektätare, vilkettyder på att antalet insekter minskar, en annan grupp är dendär många arter behöver ett öppet och varierat landskap. Detöppna landskapet tenderar att bli ett artfattigt landskap utanden biologiska mångfald man säger sig vilja värna. Samtidigtkan de brukare som går över till den ekologiskabrukningsmetoden bekräfta att antalet insekter, fåglar ochblommor ökar märkbart efter omläggningen.Miljöpartiet anser att det är hög tid att se över utvecklingen av denbiologiska mångfalden i jordbrukslandskapet och ta fram konkretaåtgärdsplaner för att vända utvecklingen. Detta bör ges regeringen till känna.Urskogar och produktiva skogarDen biologiska mångfalden i skogar befinner sig ikris. Mindre än5 % av våra skogar är ur- eller naturskogar. Många innehållerarter som är unika i världen. är endast 832 000 hektareller av den produktiva skogsmarken skyddad. Detmesta ligger ovanför den så kallade skogsodlingsgränsen ochendast eller 172 000 ha nedanför skogsodlingsgränsenär skyddad trots att det finns 1 662 hotade arter, framföralltlavar och mossor, som hotas av det moderna skogsbruket(uppgifter från nr 4707Skogsreservat i ). Bland dessa finns många av dehotade arter, som finns på ArtDatabankens hotlistor.Under de senaste 20 åren har sumpskogförsvunnit. Denna biotop är en av skogens artrikaste och itakt med dess försvinnande har en art som enkelbeckasinstadigt minskat i landet.Trots kunskaper avverkas ur- och naturskogar med akut hotade arter.Samhället ligger efter skogsmaskinerna, och kraven på attregeringen ska ta krafttag för att hejda avverkningarna av i alla fall de sistaurskogarna blir allt starkare. Det minsta man kan begära är att de 120 000 haurskog som fortfarande finns kvar skyddas. de gröna kräveravverkningsstopp i dessa skogar.Det är en skam för landet att inte anser oss ha råd attspara ens det värdefullaste vi har. är medlem i den internationellanaturvårdsunionen IUCN, som föreslagit att av alla representativanaturtyper ska bevaras för att säkerställa biologisk mångfald. Detta mål äraccepterat bl.a. av och håller där på att genomföras. Vi anser attdet måste gälla även för den svenska produktiva skogen med dess speciellabiologiska värden. De medel som anslås förslår inte alls, och i brist på medeltvingas länsstyrelserna ge klartecken till avverkning trots beräkningar atturskogen och många av de hotade arterna är utrotade , omavverkningarna fortgår i nuvarande takt. Inte ens till de viktigastenyckelbiotoperna i skogen finns det medel till skydd. har endast någrahundra fått skydd av de ca 10 000, som avsetts skyddas till sekelskiftet.Vi anser att av den produktiva skogsmarken nedanför skogsodlings-gränsen måste skyddas och att det är bråttom att skydda de första femprocenten. har samma begäran framförts från ochMiljövårdsberedningen. Men regeringen ökar inte anslagen med en krona.OECD:s synpunkterI presenterades "". Den i särklass hårdastekritiken gällde vårt arbete för att skydda den biologiskamångfalden. konstaterar:"Pressures from forestry and agriculture have been the main sources ofthreats to biodiversity; changing practices in both sectors have beenintroduced recently and have yet to prove their effectiveness.