mot · GL02K715 · 1997-10-06 00:00:00 — 2 De tre pelarna 3 Ett aktivt och konstruktivt svenskt medlemskap 4 EU efter : nya villkor, beslutsformer och prioriteringar 5 Den första pelaren 5.1 Grundläggande mänskliga fri- och rättigheter 5.2 Familjernas och medborgarnas 5.4.1 Förstärk EU:s miljöambitioner 5.5.1 EMU och den svenska ekonomin 5.6.1 Ekologiskt hållbart jordbruk 5.7.1 Rör inte den genetiska arvsmassan 6 Andra pelaren: utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) 6.1 Freden viktigaste målet 6.3 Gemensamma fredsoperationer och konflikthantering 6.4 Försvarssamarbete på mellanstatlig nivå 7 Tredje pelaren: inrikes och rättsligt samarbete 7.2 Utveckla Europol till en effektiv enhet 7.3 Den fria rörligheten inom EU 7.5 Kampen mot narkotika har högsta prioritet 7.6 Den svenska alkoholpolitiken och EU 8 Generella och institutionella frågor 8.4 Meddelarfrihet och offentlighetsprincip 8.5 Ett stärkt Europaparlament 8.7 Garantera små länders inflytande 8.8 Fler majoritetsbeslut och färre beslutsformer 8.11 Frågan om utträdesparagraf För är Europasamarbetet framför allt ett konkret uttryck för gränsöverskridande broderskap och insikten om vårt ömsesidiga beroende av internationell samverkan för fred, trygghet och en bättre miljö. När samarbetet inleddes med Kol- och stålgemenskapen 1952 var det övergripande målet en varaktig fred genom samarbete över gränserna. Att de forna ärkefienderna från det och deltog från början var en symboliskt mycket viktig garanti för att målen skulle uppnås. Det begränsade samarbete som inleddes med sex medlemsländer växte snabbt till att bli ett mer allmänt ekonomiskt samarbete (EEG). Det har sedan via ett antal utvidgningar och ett ständigt växande samarbete blivit först EG och sedan dagens europeiska union med femton medlemmar och ett långtgående samarbete som inte längre bara är ekonomiskt utan även har politiska dimensioner. Genom alla dessa år har man lyckats med den ursprungliga huvuduppgiften att bibehålla freden bland medlemsländerna. knackar ett stort antal europeiska länder på dörren för medlemskap i . Det kan till viss del förklaras av samarbetets ekonomiska framgångar som gjort medlemskap attraktivt, men det beror också på den säkerhet och delaktighet som ett medlemskap erbjuder. Det är viktigt att stryka under att samarbetet aldrig varit en rikemansklubb utan man har tvärtom haft ambitionen att erbjuda medlemskap för att gynna den ekonomiska utvecklingen i vissa länder. Villkoren har varit dels ekonomiska ett kandidatland måste ha viljan att få ordning på sin ekonomi men även politiska: landet måste ha demokratiska ambitioner. Så välkomnade man , och in i EG efter perioder av diktatur för att stödja dem ekonomiskt och politiskt i demokratiutvecklingen. När blev medlem var landet bland de ekonomiskt svagare i . och första hälften av 1997 präglades EU-samarbetet av en regeringskonferens, IGC (Intergovernmental Conference), vars tre huvudmålsättningar var att fördjupa och förnya unionen, att skapa ett medborgarnas och att förbereda unionen för medlemsutvidgning mot Öst- och . Dessa är nära beroende av varandra. Fördjupning och förnyelse krävs för att EU-samarbetet ska fungera bättre och på så sätt skapa förutsättningar för att ta emot nya medlemmar. En del av förnyelsen måste gå ut på att öka förståelsen och stödet för samarbetet bland medlemsländernas medborgare. Det kan bara göras genom mer öppenhet, bättre information och genom att frågor som engagerar allmänheten hamnar mer i fokus med andra ord, genom att skapa ett medborgarnas . Vi kristdemokrater menar att östutvidgningen måste vara EU-samarbetets främst prioriterade uppgift . Från den utgångspunkten drar vi slutsatsen att regeringskonferensen, som avslutades i med att ett nytt fördrag, Amsterdamfördraget, lades fram, blev en begränsad framgång. Detsamma kan sägas med utgångspunkt från de andra två målsättningarna. Vi vill i den här motionen ge vår syn på Europasamarbetet efter , vad som fungerar bra respektive dåligt hur samarbetet skulle se ut om vi fick bestämma. 2 De tre pelarna När EG blev EU 1993 kompletterades det ekonomiska samarbetet med två stora politikområden: en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) samt ett inrikes och rättsligt samarbete. Man talar därför om tre pelare, som bygger upp dagens samarbete. Den första pelaren innehåller förutom det traditionella ekonomiska gemenskapsarbetet även EMU och ett antal andra samarbetsområden. De tre pelarna har gemensamma institutioner (kommissionen, rådet, domstolen, parlamentet med flera) men olika former och regler för beslutsfattande. Vi kristdemokrater har ofta framfört åsikten att det vore lämpligt att bryta ned pelarstrukturen till förmån för en mer enhetlig organisation. Amsterdamfördraget, som ännu inte har trätt i kraft, innebär ett första steg i den riktningen. I det nya fördraget vittrar pelarna delvis sönder eftersom flera områden inom det inrikes och juridiska samarbetet kommer att omfattas av samma beslutsprocedurer som det ekonomiska samarbetet inom den första pelaren. Även GUSP, som varit ett helt mellanstatligt samarbete där alla beslut fattats med enhällighet, närmar sig övriga samarbetsområden då enhälligheten inte längre blir den enda beslutsformen. 3 Ett aktivt och konstruktivt svenskt medlemskap samarbetsprofil upplevs utomlands ofta som otydlig i bästa fall eller i sämsta fall som negativ och motstridig. Vi ses i flera sammanhang som en ofrivillig europé som inte är säker på vad samarbetet kan åstadkomma utan att inkräkta alltför mycket på den nationella integriteten. Det behöver inte vara så. Vi kristdemokrater menar att en större tydlighet i de frågor där vi skiljer oss från majoriteten av medlemsländer samt större engagemang i och fokusering på de frågor vi anser viktigast skulle ge oss större inflytande och gehör i Europasamarbetet. En önskvärd attitydförändring skulle också vara att man inte bara frågade sig hur EU gynnar utan även vad kan bidra med i Europasamarbetet. Vi välkomnar flera av regeringens initiativ under regeringskonferensens gång. Det gäller bland annat säkerhetspolitiken, miljöfrågorna och sysselsättningen, frågor som vi vill understryka vikten av. Det nåddes också vissa framgångar inom dessa områden, men ännu återstår mycket att göra. efterlyser en tydligare svensk miljöprofil. Vårt land skulle också kunna bli drivande i biståndssamarbetet, men den möjligheten har försämrats när den nuvarande regeringen har skurit ned vårt bistånd och vi inte längre föregår med ett så gott exempel. Regeringens engagemang för sysselsättningen är positivt och det är av symbolisk vikt att frågan nu sätts i centrum för diskussionerna om samarbetet. Regeringen har dock tidigare visat ovilja att följa europeiska rekommendationer i kampen för sysselsättningen, framför allt då det gäller att ändra de stela strukturerna i den svenska arbetsmarknaden. anser att roll måste vara att aktivt verka för att Europeiska unionen förbättrar sin förmåga att agera och ta ansvar för en demokratisk och fredlig utveckling både inom och utanför unionens gränser. 4 EU efter : nya villkor, beslutsformer och prioriteringar Det pågår en ständig dragkamp om i vilken riktning EU-samarbetet ska utvecklas. Kampen står framför allt mellan å ena sidan dem som vill ge EU större befogenheter för att effektivisera samarbetet och å andra sidan dem som anser att man bör gå i motsatt riktning för att medlemsländerna och folken ska återfå en del av den suveränitet man menar har gått förlorad. Amsterdamfördraget, som efter att det ratificerats av samtliga medlemsländer blir , innebär en kompromiss mellan dessa två sidor. Inom flera områden blir det lättare att fatta beslut genom att man beslutar med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet. Det innebär att man går från mellanstatlighet till överstatlighet eftersom beslut kan tas trots att ett eller ett par länder motsätter sig detta. Skälet är framför allt att beslutsfattande med enhällighet innebär större risker för blockering av beslut när medlemskretsen växer. går man de grupper som är emot ökad överstatlighet till mötes, dels genom att antalet nya områden där kvalificerad majoritet ska gälla begränsas, dels genom att man låter vissa känsliga områden framför allt inom andra och tredje pelaren även i fortsättningen vara föremål för beslut med enhällighet. En i stort sett ny samarbetsform introduceras också: den så kallade flexibla integrationen, som beskrivs längre fram i denna motion. I det som följer vill vi kristdemokrater ge vår syn på prioriteringar och förändringar inom pelarna, det vill säga på innehållet i det nya fördraget. 5 Den första pelaren 5.1 Grundläggande mänskliga fri- och rättigheter Respekten för de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna utgör stommen i ett demokratiskt samhälle. Denna respekt har alltid utgjort ett absolut villkor för medlemskap i och även en allmän princip för samarbetet inom EU. Denna princip förstärks genom Amsterdamfördraget, genom att får uppdraget och kompetens att bevaka att unionen respekterar de grundläggande mänskliga rättigheterna. Vi kristdemokrater välkomnar reformen, eftersom den innebär att respekten för de mänskliga rättigheterna nu även blir föremål för rättslig kontroll. Vi har dock förespråkat en mer långtgående förändring, som också diskuterades in i det sista, nämligen ett införlivande av konvention om mänskliga rättigheter i fördraget. Att så inte sker är en besvikelse, men det får inte innebära att frågan faller i glömska. Bland andra har starkt kritiserat reformens otillräcklighet och bland annat pekat på att det krävs ett införlivande av konvention för att få en extern rättslig kontroll. kommer även fortsättningsvis att kämpa för ett införlivande och vi anser att det även bör tillhöra de frågor som ska fortsätta driva i Europasamarbetet. En viktig princip för de mänskliga rättigheterna är icke-diskriminering. EG- och har tidigare bara innehållit skrivningar om förbud mot diskriminering på grund av nationalitet. I det nya fördraget finns däremot en ny artikel (6a) som ger medlemsländernas ministrar i rådet möjlighet att vidta åtgärder mot diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Det är ett viktigt steg på vägen mot att göra EU mer medvetet även inom detta område. Dock är reformens effektivitet beroende av medlemsländernas villighet att lagstifta inom området. Även här bör därför vara pådrivande. 5.2 Familjernas och medborgarnas De flesta människor i delar uppfattningen att familjen och andra små naturliga gemenskaper är fundamentet för samhället. För att familjen ska bli den stabila grund som samhället behöver vill i EU, EPP (European Peoples Party of ), stärka den enskilda människans och familjens villkor. Det framgår med stor tydlighet i EPP:s principprogram: Familjepolitik är i centrum av vår sociala och samhälleliga politik i ett fritt och demokratiskt . Staten måste uppmuntra familjen, men får aldrig ersätta den. De svenska och är därför eniga om att utvecklingen av den sociala dimensionen är en viktig del av den europeiska integrationen. är fast förvissade om att ekonomiska framåtskridanden måste gå hand i hand med utvecklingen av en mänsklig och social infrastruktur. Vi vill därför medverka till att skapa en sådan social dimension som ger människan och familjen frihet att välja så att socialt ansvar och personlig utveckling kan förenas. Till skillnad från dem som vill utveckla ett nyliberalt, marknadernas eller ett socialistiskt och kollektivistiskt vill se ett familjernas och medborgarnas . Medborgarnas är en vision som måste konkretiseras genom åtgärder som främjar invånarnas känsla för att vara medborgare i både det egna landet och EU. Det är därför viktigt att EU i högre grad prioriterar frågor som intresserar och engagerar medborgarna. Så är det till exempel en viktig signal till 20 miljoner arbetslösa att EU-politiken nu kommer att fokusera på åtgärder som främjar sysselsättningen och en bättre social standard. Det svenska förslaget om en sysselsättningsunion vann gehör bland övriga medlemsländer så till vida att det nya fördraget innehåller ett nytt kapitel om sysselsättning. anser det vara en framgång att sysselsättningen nu prioriteras i samarbetet. Tillsammans kan medlemsländerna komma fram till åtgärder och impulser som sedan kan tillämpas på hemmaplan. Tyvärr har den nuvarande regeringen inte gjort sig känd för att ta till sig av de förslag på sysselsättningsområdet som initierats på Europanivå. När EU:s stats- och regeringschefer sist tog initiativ till åtgärder för att öka sysselsättningen på fem olika områden , de så kallade Essenpunkterna, ansåg regeringen att bara vissa var tillämpliga på situation. Det innebär att punkterna som handlar om minskade indirekta lönekostnader respektive ökad arbetsmarknadspolitisk flexibilitet haft mycket begränsat genomslag. äger ett extra europeiskt toppmöte rum som ska behandla sysselsättningen och åtgärder mot arbetslösheten. Resultatet bör bli nya sysselsättningsinitiativ. Mot bakgrund av det svenska sysselsättningsinitiativet i regeringskonferensen förutsätter vi kristdemokrater att regeringen kommer till toppmötet med öppet sinne samt att man är beredd att ta till sig av goda idéer och tillämpa nya initiativ. En annan av regeringskonferensens framgångar är att nu accepterar det sociala protokollet och att det därmed kan införlivas i Amsterdamfördraget. Den fria inre marknaden i kompletteras på så sätt med ett socialt ansvarstagande. EU har som institution bedrivit ett aktivt jämställdhetsarbete genom upplysningsverksamhet och programstöd. Den formella grunden kan man finna i där bland annat principen om lika lön för lika arbete står inskriven. har därför lagar och åtgärdsprogram tillkommit för att främja likabehandling på arbetsmarknaden och för att stärka kvinnans ställning, men det räcker inte med åtgärder endast på arbetsmarknadsområdet. anser att en jämställd bild av kvinnan måste stärkas genom media och att EU stöder inriktningen mot en högre andel kvinnor som representanter i politiska och andra beslutande organ. Amsterdamfördraget innebär att jämställdheten stärks. Lönediskrimineringsförbudet skärps genom att det slås fast att lika lön ska utgå för likvärdigt arbete (tidigare lika). Jämställdheten blir också ett grundläggande mål som ska tas hänsyn till inom alla områden. Fördraget slår också fast att det är tillåtet att ge underrepresenterat kön förtur vid nya arbetstillfällen. kan med erfarenhet av jämställdhetsarbete bidra med ytterligare kunskap som förstärker kommissionens arbete med att vidareutveckla EU:s jämställdhetspolitik. är angelägna om att så verkligen sker. Då blev medlem i EU förbättrades förutsättningarna för en framgångsrik miljöpolitik. har möjlighet att driva på hela EU:s miljöpolitik genom att vara aktiv i beslutsprocessen. Resultatet beror till mycket stor del på med vilken väljer att driva miljöfrågor nationellt och i Europeiska unionen. Därför är det av yttersta vikt att aktivt arbetar utifrån en klar miljöstrategi i EU:s institutioner. Syftet måste vara att EU:s miljöpolitik skärps och får en framträdande plats. påverkas i högsta grad av föroreningar från och måste kräva en högre miljöambition från EU:s medlemsländer. Å andra sidan måste ta till sig en miljölagstiftning som inom många områden, är mer krävande än den svenska. Så har till exempel vårt land, liksom de flesta andra medlemsländer, fått skarp kritik från EU:s danska miljökommissionär eftersom vi inte klarat att minska kväveutsläppen i jordbruket i tillräcklig grad. Det innebär att bör gå före i arbetet med att införa skatteväxling från skatt på arbete till miljöstyrande skatter och avgifter, samt ställa höga krav då minimidirektiv på miljöområdet ska antas. När EG förvandlades till EU 1993 genom det så kallade förstärktes EU:s miljöpolitik. Bland annat sades att miljöbeslut ska utgå från en hög skyddsnivå, och bland EU:s grundläggande miljömål finns nu hänsyn tagen till en hållbar tillväxt. slår även fast försiktighetsprincipen och att miljöbeslut ska fattas med kvalificerad majoritet. Enhällighet krävs fortfarande för beslut om miljöavgifter, stadsplanering (mark- och vattenanvändning) och energifrågor. 5.4.1 Förstärk EU:s miljöambitioner Amsterdamfördraget innebar en besvikelse över frånvaron av konkreta miljöåtgärder. Målet måste vara att få till stånd en långsiktig investeringsstrategi inom EU för att ersätta gamla miljöförorenande metoder, för att högsta tillämpade ambitionsnivå ska gälla i medlemsländerna och för att inte ska behöva sänka sina miljönormer. Vi kristdemokrater anser att ska hålla en hög profil i miljöfrågor. bör verka för möjligheten att enskilda EU-länder av miljöskäl, och inte av protektionistiska skäl, ska kunna införa hårdare miljöregler. bör också verka för att miljöpolitiken integreras med den ekonomiska politiken. Så länge miljökostnaderna inte är fullt ut integrerade i produktion, transport och konsumtion kan både tillväxt och frihandel utgöra hot mot vår gemensamma miljö. Parallellt med miljömålen ska grundregeln vara största möjliga frihandel. Inskränkningar i frihandeln på nationell basis måste alltid kunna motiveras av hälso- och miljöskäl. En stärkt miljögaranti (art 100 a4) med omvänd bevisföring bör införas. Detta innebär att det är upp till den som är minst miljövänlig att bevisa att den så kallade miljögarantin inte kan tillämpas. ligger bevisbördan på det land som vill förbjuda en viss vara med åberopande av miljögarantin. Miljöavgifter måste lyftas upp på gemenskapsnivå och för beslut om dessa ska det räcka med kvalificerad majoritet. Ett sådant förslag fanns länge med i regeringskonferensen men föll tyvärr i slutskedet. tillhör dem som inte vill införa beslut med kvalificerad majoritet för miljöavgifter, eftersom man hävdar att det är en skatt som andra och ska därför omfattas av samma beslutsregler, det vill säga enhällighet. anser att det i första hand rör sig om en miljöfråga och inte en skattefråga, vilket skulle motivera beslut med kvalificerad majoritet. Så länge beslut måste fattas med enhällighet inom detta område omöjliggörs i praktiken mål om en gemensam miniminivå för miljöavgifter på koldioxid och andra miljöskadliga utsläpp samt om skatteväxling, som innebär att sänkta avgifter på avlönat arbete växlas mot högre avgifter på miljöförstörande produktion. En ny energipolitik bör utarbetas. Energipolitiken ska främja energieffektivisering och förnybara energislag, skydda naturresurser samt målmedvetet minska dagens beroende av icke förnybara energislag. EU:s inre marknad bygger på såväl politiska mål om stabilitet och fred som ekonomiska mål såsom konkurrenskraft, prisstabilitet, industriell utveckling och handel. Den inre marknaden har redan betytt mycket för svensk ekonomi i form av ökade utlandsinvesteringar och fler affärsmöjligheter för svenska företag. För att den inre marknaden ska fungera långsiktigt krävs dock ett nära och solidariskt samarbete inom områden som industri-, finans-, penning- och växelkurspolitik men också inom miljö och socialpolitik. har av den inre marknadens regelverk implementerats i medlemsländerna. Kommissionen har begärt att samtliga medlemsländer ska lämna in en tidsplan för implementering av resterande regler. hade 12 medlemsländer lämnat in sådana planer och fler var på väg. 5.5.1 EMU och den svenska ekonomin utgångspunkt har varit att bedömningen av ett svenskt medlemskap i ska utgå från sakpolitiska analyser. När man tar ställning till ett svenskt deltagande i går det inte att enbart betrakta som sådant. Man måste också studera tillståndet i svensk ekonomi. har tappat i ekonomisk utvecklingskraft. 1970 låg på tredje plats bland när det gäller BNP per invånare. har vi halkat ner till 17:e plats. Bakgrunden är bland annat en dåligt fungerande lönebildning, en omodern arbetsrätt, dålig flexibilitet och funktion på arbetsmarknaden, ett alltför bistert företagarklimat och tillväxthämmande skatter på arbete, företagande och sparande. Därför räcker det inte enligt uppfattning att uppfyller konvergenskriterierna. Låsta till EMU kommer alla dessa rigida strukturer att kunna göra stor skada som förvärrar landets ekonomiska läge. ekonomi är i sådant skick att ett svenskt medlemskap i den monetära unionen, EMU, riskerar att leda till en ytterligare ökning av arbetslösheten. har mött både yttre och inre störningar i ekonomin genom växelkursanpassningar i form av devalveringar, och har vi en flytande krona. är nu definitivt stängd. måste lösa sina strukturella problem förorsakade av devalveringspolitiken. Fler EU-länder än har allvarliga strukturproblem som bland annat åstadkommer hög arbetslöshet. Det gäller i hög grad kandidatländer till medlemskap i som , , , , och . När en ny regering med stor kraft efter valet måste gripa sig an de svenska problemen vore det oklokt att och oåterkalleligt länka penningpolitiska öde till förhållandena i dessa länder. behöver kunna föra en nationell penningpolitik för att avlasta finanspolitiken, inte minst när vi nu ser fram mot en stark konjunkturutveckling med risk för nya flaskhalsproblem och åtföljande inflationsimpulser. Den socialdemokratiska regeringen har inte förmått att genomföra de strukturella reformer som skulle kunna förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och klimatet för företagande och tillväxt. Regeringen har sedan sitt tillträde ensidigt satsat på sanering av statens finanser medan tillväxtfrämjande åtgärder och strukturella reformer avvisats. Det är därför inte längre realistiskt att kunna skapa förutsättningar som gör det möjligt för att utan långtgående skadeverkningar ansluta sig till EMU. befarar att det finns risk för att arbetslösheten blir regulatorn vid inre och yttre störningar. De sociala följderna av ökad arbetslöshet kan inte överskattas. En ökning av de redan höga arbetslöshetstalen skulle innebära alltför stora revor i de redan ansträngda sociala nätverken och de mänskliga gemenskaper som samhället vilar på. Det blir svårare att föra en nationellt anpassad ekonomisk politik när den nationella ekonomiska suveräniteten minskar, till förmån för mer gemenskapsorienterad penning- och finanspolitik. Som självständig stat kan inte tvingas in i EMU:s tredje fas. har beslutat att ska sträva efter att nå upp till de inträdeskrav EU satt upp för inträde i EMU:s tredje fas, de så kallade konvergenskriterierna. ska sedan besluta om ska delta i EMU:s tredje fas. stöder denna beslutsordning. Det är vår åsikt att vid riksdagsbeslutet ska avstå från en anslutning till den gemensamma valutaunionen när den träder i kraft . Allt talar också för att EMU startar planenligt enligt tidtabell med en bred grupp av länder som deltagare. Den politiska klarhet som skapats om att kommer att stå utanför unionen med dess osäkerheter kommer också kortsiktigt antagligen att gynna den svenska kronan. Med en fri gränshandel och fri rörlighet av varor, tjänster, personer och kapital är det inte lämpligt att hålla en väsentligt högre eller annorlunda skattestruktur i än i våra grannländer. Inom EU pågår ett intensivt arbete med ett nytt system för mervärdesskatt som skulle kunna ersätta det nuvarande systemet. Som en första åtgärd har kommissionen föreslagit ett skatteintervall på mellan som skulle gälla för att förhindra att skillnaderna mellan medlemsländerna ökar. Ett system med ursprungsmärkning och ett clearingförfarande mellan länderna skulle kunna säkerställa de nationella skatteunderlagen. Kommissionen presenterade en promemoria om harmonisering på skatteområdet, men kravet på enhälliga skattebeslut och den nationella självständigheten på skatteområdet gör det svårt att få till stånd en harmonisering. Aktuella frågor gäller bland annat synen på skattekonkurrens mellan länderna, subsidiaritetsprincipens tillämpning på skatteområdet och risken för att medlemsländerna förlorar sin suveränitet i en alltmer global ekonomi.