mot · GL02Jo755 · 1997-10-06 00:00:00 — Jordens klimat förändrasUtsläpp av koldioxid till följd av förbränning bidrar till den sk växthuseffekten. Växthuseffekten är det allvarligastemiljöhotet . Förändringar av atmosfärens halt avkoldioxid och andra s k växthusgaser påverkar jordensklimat. Detta kan få oerhört negativa konsekvenser för helamänskligheten. FN:s klimatpanel räknar med en möjligökning av atmosfärens medeltemperatur på mellan 1 gradoch till nästa sekelskifte. Dessatemperaturförändringar i atmosfären kommer att innebäraklimatförändringar.Varmare klimat innebär att isen i och samt glaciärissmälter ned, samt att havsvattnet utvidgar sig. Detta gör att havets nivåväntas stiga med under nästa sekel. Det betyder attexempelvis delar av och en mängd öländer i Söderhavetkommer att ligga under vattenytan. Här i finns möjlighet attklimatet blir betydligt varmare, men det kan även bli det motsatta. Enligtsvenska instanser som Klimatdelegationen och skulle englobal uppvärmning kunna leda till förändringar av cirkulationen ivärldshaven och en dramatisk avkylning, i ett längre perspektiv en möjlignedisning av norra . Med andra ord: kan ändra riktningoch får polarklimat.Omloppet av vatten i atmosfären blir intensivare. Värmen ger snabbaredunstning, vilket gör att det regnar oftare. Jorden kommer att drabbas avolika oväder i större omfattning, exempelvis tromber och orkaner. Sannoliktförändras även fördelningen av nederbörden. Risken för torka ökar isubtropiska områden där det råder vattenbrist. Även norrahalvklotet skulle sannolikt drabbas av torka, dvs de områden som är viktigastfrån livsmedelsförsörjningssynpunkt.Havet är också starkt kopplat till växthuseffekten. Havets roll somkoldioxidssänkare är mycket viktig. Koldioxid löses i vatten till kolsyra ochtransporteras av havsströmmarna ned mot botten. På så sätt binder havet tvåav de kol som mänskligheten släpper ut iatmosfären. Om vattentemperaturen ökar minskas koldioxidens löslighetvilket skulle kunna ge en förstärkning av växthuseffekten. Också transportenav den lösta kolsyran ned mot havsbotten skulle bli sämre om ytvattnetstemperatur ökade.Det råder stor osäkerhet om vad som sker med koldioxidbalansen.Förändringar kan ge upphov till tröskeleffekter, dvs att förändringarna intesker gradvis, utan att de är relativt omärkbara upp till en viss nivåmen när denna passerats sker de mycket snabbt.Vi måste skaffa oss mycket bättre kunskaper om den viktiga roll havetspelar i jordens klimat och ekologi.Situationen i dagI är växthuseffekten det enda miljöproblem som tillavgörande del orsakas av länder utanför . stårför av världens koldioxidutsläpp. , ochJapan står sammanlagt för av utsläppen avkoldioxid och en ännu större andel i fråga om metan. Endastomkring av koldioxidutsläppen härstammar frånSverige och andelen är ännu lägre för växthusgaserna metanoch dikväveoxid. Internationella åtaganden och åtgärder ärdärför av stor vikt vad gäller läget för . I Sverigefinns de tekniska resurserna och vi borde vara ett föredömeför andra länder vad gäller att följa , särskiltsom man har ett stort intresse av att andra länder gör det.Sverige borde även driva dessa frågor hårdare i EU.Situationen är allvarlig och det är hög tid att agera därefter. Koldioxid-utsläppen måste minst halveras till 2020 för att undvika en mänskligt orsakadväxthuseffekt. tog beslut om klimatstabilisering, och år1991 införde för att leva upp till detta beslut en genomgripande skattpå koldioxid. Den borgerliga regeringen undertecknade sedan FN:sklimatkonvention. Kort därefter sänkte samma regering CO2-skatten förindustrin , och fortsatte att visa sin inriktning på området genomatt stå fast vid och . Genom attSverige ratificerade klimatkonventionen förband man sig att senast år 2000ha stabiliserat växthusgaserna nivå. Det torde bli svårt attfullfölja detta. klimatpolitiska beslut är intetillräckligt.Det går inte att stabilisera koldioxidutsläppen och sedan få enminskning till stånd utan att ange medel för hur dessa mål skall uppnås.Vänsterpartiet kräver att regeringen utarbetar ett handlingsprogram somomfattar alla de sektorer som kan komma att beröras för att följaklimatkonventionen och reducera klimathotet. Det handlar då om såvälnationella som regionala och globala frågeställningar.Trafiken och klimatetDet största hotet mot klimatet kommer från transportsektorn.Utvecklingen går dessutom åt fel håll, och hotet från dennasektor tenderar att öka i stället för att minska.Koldioxidutsläppen från energisektorn ochtillverkningsindustrin har stadigt minskat, medan utsläppenfrån transportsektorn ökat. Den sistnämnda svarar i Sverigeför av de totala bidragen till växthuseffekten.Utsläppen väntas trots antaganden om effektivisering ökamed och med till år 2010.Kan trafiken miljöanpassas så att den klarar koldioxidmålet,uppfylls även de andra miljömålen som riksdagenformulerat.Vi inriktar oss därför i denna motion på att komma med förslag på åtgärdersom minskar utsläppen som berör transportsektorn. Vad gäller andraområden hänvisar vi till våra andra motioner på miljöområdet, bl a den omalternativa bränslen (1997/98:N270). Av klimatskäl är det ju inte trafikenoch bilarna i sig vi vill minska utan de utsläpp som beror på dagens bränslen.BensinprisetVänsterpartiet har i sin budgetmotion föreslagit attbensinpriset skall höjas med , och underkommande år skall höjningar av priset successivt ske. Dettaför att påskynda teknikutveckling och produktion för att görafossilbränsledrivna fordon mer bränslesnåla, allt för attminska utsläppen. Medeldistansen för en personbil liggerrunt /år, och bensinförbrukningen ligger på ca0,per mil. En höjning av bensinpriset med /literger då en ökad kostnad på i genomsnitt per år.Många menar att höjningar av bensinpriset drabbarmänniskor med låga inkomster och glesbygdsbor hårdast,vilket är sant. Dock kan inte denna höjning ensamt belastahushållens ekonomi på ett så dramatiskt sätt somMotormännens och andra hävdar. Det är enkombination av andra politiska beslut, som minskathushållens ekonomiska utrymme, som drabbar hårdast.Fortsatta höjningar av bensinpriset är nödvändiga. kommeratt fortsätta driva frågan om höjt bensinpris av främst tre skäl. Det ena är attvi tror att bensinpriset är en av de viktigaste faktorerna för att få frambensinsnåla bilar på marknaden. Det andra är att oavsett om vi kör medbensinsnålare bilar så måste alla typer av transporter mer och mer föras överfrån vägar till järnväg och sjöfart. Det tredje är att vi helt enkelt måste köramindre bil i framtiden.Krav på sänkt bensinförbrukningDen tekniska potentialen för sänkt bränsleåtgång per mil ärstor vad gäller personbilar, men den kommer inte att tas ianspråk förrän en regelbunden och långsiktig höjning avbränslepriset är att vänta. Åtminstone de partier som flitigthänvisar till marknadskrafterna i sin retorik borde inse att enprishöjning på kort sikt är effektivare än mer eller mindrefruktlösa försök att åstadkomma internationellaöverenskommelser om regleringar. bejakaralla strävanden till internationella överenskommelser somminskar miljöbelastningen, men anser att dessa strävandenskall kombineras med kraftfulla nationella åtgärder.Att tillverka bensinsnåla bilar är fullt möjligt . Många tillverkaresatsar på bränslesnålhet, men inte alla. Exempelvis och , vilkassenaste modeller marknadsförs med tyngdpunkt på deras höga prestanda ochsnabba acceleration, egenskaper som gör dem till rena bensinslukare. Manhar dock satsat en hel del på säkerhet och andra miljöförbättringar, somexempelvis återvinning, vilket naturligtvis är bra. Vad gäller bensin-förbrukningen hänvisar man till att säkerheten skulle försämras i och med attbilarna måste göras lättare för att dra mindre bränsle. Detta är dock inte sant.Utvecklingen går snabbt framåt vad gäller tekniken för bränslesnåla bilar,även för stora och tunga sådana. Det handlar främst om ovilja och ointressefrån tillverkarnas sida. För en merkostnad på ca per bil skulleman kunna få ned bensinförbrukningen till per mil för en stor, tungbil. Med ett konsumentpris som är högre per bil skulle det lätt gå att få fram en tung bil som drar per mil.Prisetför dessa bilar är högt , men det kommer att sjunka närserieproduktion kommer i gång och bensinsnåla bilar blir standard. Dettakommer att ta . Det är svårt att ange en exakt tidpunkt, men börvara rimligt, skall det inte behöva ta. Det kravet måste man kunnaställa på tillverkarna. förväntas det komma standardbilar fråntillverkare i och som endast drar per mil.Det är anmärkningsvärt att de svenska tillverkarna halkat så mycket efter iutvecklingen av miljövänliga bilar. anser att det är nödvändigtatt tvinga dem att minska bensinförbrukningen på nya bilar. I finnsredan kravet på bilars bränsleförbrukning, men där kan tillverkarna köpa sigfria om bilarna inte klarar kraven. Biltillverkarna betalar i böterförvarje som förbrukningen överstiger per mil. Betalningsker det år bilen säljs. Vi anser inte att man skall kunna köpa sig fri från attta ansvar för miljön. Helst skulle vi se att ekonomiska styrmedel räcker ochsådana kan användas i första hand. Om de inte fungerar tillfredsställandeanser vi det nödvändigt med tvingande krav på hur mycket en bil fårförbruka. bör arbeta för att ett sådant krav kommer till stånd inomEU. Ett krav skulle t ex kunna vara att får inga nyproducerade bilardra bensin per mil. Ett sätt att sedan skapa incitament förkonsumenterna att införskaffa en bil som uppfyller de nya kraven är att gedessa bilar reducerad fordonsskatt.MiljödieselDen diesel vi använder i är s k miljödiesel.Kvaliteten på denna är väsentligt bättre än på den diesel mananvänder i övriga . Diesel är dessutom avsevärtmycket billigare i övriga än i . Detta gör attäven svenska trafikanter, framför allt i yrkesverksamhet,köper sin diesel utomlands. Det är angeläget attanvändningen av fossila bränslen minskar, men även att densom används är bästa möjliga. anser attSverige skall driva frågan om att man skall övergå till s kmiljödiesel i hela EU, och att man bör belägga den sämredieseln med någon typ av miljöavgift.LandningsavgifterInom både EU och WTO behandlas nu frågan omlandningsavgifter för flygtrafiken. Regeringen bör i dessadiskussioner och förhandlingar driva frågan om höjdalandningsavgifter. Detta för att utifrån miljöperspektivanpassa de olika trafiksektorerna, och för att tydligt markeraen påbörjad omställning till det ekologiskt hållbarasamhället.Kilometerskatt på vägarNy teknik kan vara mycket användbar när det gäller att låtade som förorenar betala för detta. Genom användning av ITbör man relativt enkelt kunna åstadkomma ett system för attta ut kilometerskatt på vägtrafiken. Ett sådant system börutarbetas av transportnäringen själv förslagsvis inom entioårsperiod. Regeringen bör kräva att detta system finns idrift fr o m . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att ett handlingsprogram utarbetas isyfte att följa klimatkonventionen och reducera klimathotet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fortsatta höjningar av bensinpriset är nödvändiga,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att krav skall ställas på tillverkarna vad gäller tillverkning avbensinsnåla fordon,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på hur mycket bensin en bil får förbruka,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall arbeta för krav på minskad bensinförbrukninginom EU,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall driva frågan om miljödiesel i EU,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om system för kilometerskatt på vägtrafiken fr.o.m år 2007.1