mot · GL02Jo525 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbetet mot kretsloppssamhället fortsätter. För att uppnådetta krävs kunniga konsumenter och en väl fungerandekonsumentpolitik. Det krävs också delvis ändradelivsmönster och attityder hos både konsumenter ochproducenter.FörpackningarI kretsloppssamhället ska avfallet minska. Material ochprodukter ska återvinnas eller återanvändas. Vi kan därförinte acceptera ett ökat antal returflaskor och engångsburkarutan ställer istället krav på producenterna att behålla ellerinföra retursystem. Statliga bolag såsom t ex Vin & Spritmåste behålla och utveckla sitt retursystem. avreturflaskorna från systembutikerna lämnades i retur 1996.Trots mångfalden av produkter på marknaden måste vianstränga oss i försöken att skapa ett gemensamt retursysteminom EU.MatkvalitéSvenska livsmedel produceras med mycket höga miljö- ochdjurskyddskrav, vilket gör att vi känner trygghet både när vihandlar och konsumerar dem. För att konsumenterna skakunna välja mellan inhemskt producerade livsmedel ochimporterade krävs ursprungslandsmärkning. Kravet påmärkning av ursprungsland står därför fast.Livsmedelskontrollen måste dessutom stärkas ochanvändningen av tillsatser minimeras. Det handlar omkonsumenternas hälsa.Konsumenterna ska också få möjlighet att välja lokalt producerad mat. Vihar vänt oss till handlarna för att på frivillig väg försöka uppnå en märkningav varornas produktionsort. Vi vill förhindra långa transporter av livsmedelför att värna miljön.Sedan den 1 januari 1994 finns en lag om offentlig upphandling, sominnefattar EG-direktiven. Offentliga inrättningar som upphandlar livsmedelmåste ges möjlighet att kunna välja kravmärkta eller närproducerade varoroch välja bort t ex genmodifierade livsmedel. Det går att tyda lagen så i specifikationen kan uppge dessa krav.Vi föreslår ett förtydligande av denna del i , lagen om offentligupphandling, så att offentliga inrättningar vid upphandling kan ställaspecifika krav vid inköp av varor. Vi föreslår även att beloppsgränsen ändrasså att den inte understiger gränsen i EG-direktiven.GenmanipulationDe svenska ansträngningarna att hålla borta genförändradelivsmedel från såväl den svenska som den europeiskamarknaden bör intensifieras även om en majoritet inom EUskulle ha en annan uppfattning. Att tillåta en hantering avgenmodifierade grödor och livsmedel som inte tar hänsyn tillkonsumenter och producenter som inte vill användagenförädlade produkter är inte godtagbart. Attgenmodifierade produkter ska vara märkta är en självklarhet.Inom EU har beslutats att ett märkningssystem skainföras. måste vara pådrivande inom såväl EU somandra internationella organ så att de märkningssystem sominförs är tydliga. Även livsmedel som kan innehållagenmodifierade ingredienser ska märkas. Genom reglernaom offentlig upphandling bör även kommuner och landstingsom så önskar ha möjlighet att ställa krav på att de livsmedelsom upphandlas är garanterat fria från genmodifieradeorganismer. Vi kräver också att genmodifierat djurfoderförbjuds samt odling av genmanipulerade växter.AntibiotikaResistensen mot antibiotika ökar hos vanligasjukdomsalstrande bakterier. Det innebär att vanligainfektioner som drabbar små barn inte kan behandlas likaenkelt som . I har vi förbud mot antibiotika ifoder och stränga regler för att få recept utskrivet. I EU är detdäremot tillåtet att blanda antibiotika receptfritt i fodretvilket leder till en ohämmad användning och orsakarresistenta bakteriestammar hos djuren. EU måste komma tillinsikt om detta annars förlorar vi kontrollen överhusdjursproduktionen i . måste med kraftdriva kravet om förbud mot antibiotika i foder. För att ha godkontroll på den svenska antibiotikaförbrukningen börtillförlitlig statistik kontinuerligt tas fram vad gälleranvändningen till såväl människor som djur för att sedangranskas av berörda myndigheter.Antibiotikans effekter på miljön är okända. Den mesta antibiotikankommer ut i oförändrad form, via urinen och avföringen för att sedanfortsätta ut i kretsloppet. Vi föreslår därför att det avsättsforskningsresurserför att utröna hur antibiotikan påverkar flora, fauna och grundvatten.SalmonellasmittanSalmonella är en av de mest kända infektionerna somöverförs från djur till människa, vanligen genomsalmonellabakterier i vår mat. Smittorisken är stor ochSverige kräver att all import ska vara fri från salmonella.Problemet med salmonellasmittat kött har funnits allt sedangränserna öppnades. Det är inte ovanligt att ett köttparti harvandrat mellan olika länder innan det slutligen hamnat iSverige. har ställt krav på att de garantier vi fick vidinträdet i EU skall infrias. Om detta inte tillgodosetts ska viförbjuda import från länder som inte följer vad de lovat.Samtidigt måste de svenska kommunerna, som haransvaret för att importen kontrolleras, ges resurser attfullgöra sina kontrolluppgifter.Hemkunskap ochkonsumentkunskap i skolanDet nya kräver både kunniga och medvetnakonsumenter och en god miljö vilket är en förutsättning förliv och utveckling. Genom att ge barn och ungdomar brakonsumentundervisning läggs grunden till en stärkt konsu-mentroll i vuxenlivet. Att kunna hantera vardagligasituationer och själv kunna välja livsstil som står i samklangmed en hållbar konsumtion och utveckling måsteeftersträvas. Vi vill därför betona vikten av hemkunskaps-undervisning i skolan.Hemkunskapen har det lägsta antalet timmar bland de praktisk-estetiskaämnena. Ämnet får inte ytterligare marginaliseras. I den nationella handlings-planen för nutrition står att "ämnesområdet bör stärkas inom ". INordiska ministerrådets handlingsplan för konsumentundervisning 1996-1999 framhålls bl a att eleven skall förvärva kunskaper så att de vidskoltidens slut kan hushålla med resurser och hantera ekonomi, tillvarata sinarättigheter och känna till sina skyldigheter som konsumenter. Vidare ska dekunna välja och tillaga näringsriktig och ur miljösynpunkt bra mat och kunnabedöma olika produkters säkerhet och kvalitet. Allt detta ingår i hem-kunskapen. Dessutom vill vi poängtera ämnets betydelse ur jämställdhetssyn-punkt. Ämnet hemkunskap bör ha samma status som andra praktisk-estetiskaämnen i grundskolan.Dagens unga står inför en marknad med stora valmöjligheter ochutmaningar. De behöver därför utbildas till självständiga och kunnigakonsumenter genom kunskap om kost och hälsa, konsumtion och miljö,konsumenträtt, personlig ekonomi, globala resurser, boende, kläder, pris ochkvalité samt reklamens påverkan på konsumtionen. I gymnasieskolan geseleverna möjlighet att individuellt välja vissa ämnen. Vi föreslår attkonsumentkunskap införs som ett av dessa individuella val.KonsumentinformationDen finns en viss oro och tveksamhet beträffandematkvalitén hos svenska konsumenter. Vi har på senare tidhaft BSE-kris (galna ko-sjukan), fått salmonellasmittat kött,sett vidriga djurtransporter och fått hormonbehandlad mat.Allergierna ökar som vi blir mer medvetna ommiljöns effekter på hälsan. Vi anser att konsumenternabehöver få mer information om vilka produktionsmetodersom används i olika länder och för olika produkter. Viföreslår därför en "", som angeranvändningsområde, effekter, biverkningar, förklaringar påinnehållsdeklarationernas förkortningar, acceptablaresthalter och annan för konsumenten viktig information. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på producenterna att behålla eller införa retursystem påflaskor och burkar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skärpa kraven på att skapa ett gemensamt retursystem,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en ursprungsmärkning av livsmedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tydliggöra lagen om offentlig upphandling () så attoffentliga inrättningar vid upphandling kan ställa specifika krav vid inköp avvaror,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande i EU så att ett tydligtmärkningssystem införs på genmodifierade produkter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbjuda genmodifierat djurfoder samt odling avgenmanipulerade växter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att med kraft måste driva kravet om förbud motantibiotika i foder,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statistik tas fram kontinuerligt beträffande den svenskaanvändningen av antibiotika till både människor och djur,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskningsresurser avsätts för att utröna antibiotikans påverkanpå flora, fauna och grundvatten,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbjuda import från de länder som inte följer kraven omsalmonellafria livsmedel,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser till kommunerna för kontroll av import,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ämnet hemkunskap,213. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsumentkunskap på gymnasiet,214. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av en "".