ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02T606 · 1997-10-06 00:00:00 — Våra skärgårdar har blivit något av ett eldorado för snabba fritidsmotorbåtar, framför allt stora, tunga, bullrande och med enorma svall efter sig. som de flesta inser att skärgårdens fauna och flora hänger intimt samman med hur vi människor beter oss och hur vi stör naturens möjlighet att fungera, finns det sedan gammalt idéer om havets frihet, dvs till havs har vi människor fritt fram. Förutom störningar bland sälar och fåglar, i barnkamrarna, de grunda havsvikarna där en stor del av fiskreproduktion sker, stör vi människor också varandra. De som lever utmed kusten och har sin utkomst här, men också sommarboende och turisterna, får under framför allt semestertider stå ut med buller och svallvågor, mycket höga hastigheter och ibland hänsynslösa kappkörningar bland ungdomar. Till sjöss finns inte de regler vi har på land vad gäller motortransporter. Inget förarbevis krävs, ingen åldersgräns motsvarande mopedens , inga krav på förarens nykterhet ställs och inga hastighetsgränser (förutom inne i hamnarna och begränsade områden ). Om vi vill bevara våra skärgårdar som rekrationsområden i samklang med den ytterst känsliga fauna och flora som har sin naturliga hemvist där, måste vi begränsa vårt fria svängrum, vårt miljöstörande beteende och visa varsamhet och hänsyn. Tyvärr fungerar inte detta enbart med information, vad gäller sjösäkerhet, allemansrätten och skyddsområden. Trafiken till sjöss och särskilt inomskärs ökar snabbt och utefter kustens märkta leder skapas bullrande och svallande motorvägar utan avgränsade filer och med ständiga tillbud. Alla kan inte sjöreglerna och eftersom det inte finns några krav på att kunna dem är tillbuden ofta förekommande och onödiga. Ejderungar körs över och häckande fåglar med bon sköljs bort från skären, sälkutar skräms och grunda bottnar rivs upp. För att inte tala om vad bullret från motorerna kan stressa djurlivet. Vad som krävs med den ökande användningen av motordrivna fritidsbåtar och därmed trängseln till sjöss är regler mer likt dem vi har på land. Därför bör det finnas: Förarbevis (för större motorer) och en lägsta åldersgräns för framförande av motordrivna båtar. Små barn kan ofta ses ensamma eller i grupp köra omkring i full fart med utombordsförsedda gummibåtar. Det är livsfarligt och oansvarigt av föräldrarna, men inga regler förbjuder det. Det måste också införas hastighetsgränser inomskärs, avpassade för områdenas fauna och flora, bebyggelse, rekreationskaraktär och liknande. De höga hastigheterna hör inte hemma bland skär och kobbar, utmed vikar och badplatser. Utomskärs finns det bättre utrymme för dem som har bråttom. Ett oavvisligt krav för att få framföra båtar till sjöss måste vara nykterhet. Det finns ingen anledning att acceptera alkohol bland förare till sjöss, när vi har förbjudit det på land. Detta är en avgörande säkerhetsfråga. I en annan miljöpartimotion (av ) tas särskilt just det här kravet upp. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om skärpta regler för fritidsbåtar.
mot · GL02T607 · 1997-10-06 00:00:00 — Inför nykterhetskontroller på sjön det begär kustbevakarna i . Svåra olyckor och tillbud gör att kustbevakarna vill ha möjlighet att undersöka båtförares nykterhet. saknas utrymme i lagen för att, som i vägtrafiken, pröva båtförares nykterhet. Förutom att tidigt kunna säkerställa bevis i misstänkta fall av sjöfylleri, hoppas kustbevakarna på en preventiv effekt i likhet med den som nykterhetskontrollerna på land för med sig. Vet man med sig att det finns risk för att blåsa ökar säkert medvetenheten om att man ska vara nykter även vid båtratten eller seglet. Båtarna har blivit allt större och farterna höga. Många klarar helt enkelt inte av att hantera dessa snabba båtar. Har man dessutom alkohol i kroppen kan det få förödande effekter. Ökad säkerhet kan uppnås genom ökad sjökunskap. Kanske med någon form av behörighet, praktiska prov och minimiålder för framförande av stora och snabba båtar. Med ökade kompetenskrav på förarbevis och ökad information kan man också komma åt problemet med bristfällig utrustning. Otroligt men sant det har upptäckts stora, dyra och snabba båtar, som dock saknar lanternor! Så har också kollisioner mellan båtar ökat. Ett allmänt register över fritidsbåtar skulle också öka säkerheten att identifiera efterlysta båtar. Finns det ett signalement på en saknad vit segelbåt med tre personer ombord på gång mellan och ja, då kan var och en räkna ut hur enkelt det är att hitta den.... Det måste vara lika viktigt att skydda människoliv till sjöss som på land. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om säkerhet på sjön.
mot · GL02T608 · 1997-10-06 00:00:00 — Under den borgerliga regeringen avskaffades det tidigare inrättade båtregistret. All utvärdering, sakkunskap och erfarenhet visar att ett båtregister behövs. , , och Tullen är positiva till att ett statligt fritidsbåtregister införs då det innebär positiva effekter för övervakning, stöldskydd, olycksstatistik och sjöräddning. Vid ett inrättande av ett statligt båtregister bör regionalpolitiska överväganden göras. En sådan verksamhet kan med fördel decentraliseras. Placering av till visar med all önskvärd tydlighet hur bra det kan fungera tekniskt och framför allt personalmässigt med att förlägga en sådan verksamhet till en ö eller en annan typ av glesbygd. Utifrån detta konstaterande vill vi föreslå att det nya statliga båtregistret förläggs till , en ö vid i , i . Vad gäller säkerheten med eldistributionen byttes de gamla elledningarna ut mot en ny isolerad BLX-högspänningsledning, som tål att träd faller på den och är klass A i dessa sammanhang. Dessutom installerades reservtransformatorer. Vad telenätet beträffar så finns ett accesnät mellan avsändare och station på ön, vilket är lika med högsta kvalitet. Nätet har kort sträcka för distribution vilket minskar skaderisken. Stationen på är också utrustad med AXE-tekniken. Från ön till fastlandet är det en mycket driftsäker radiolänk vilken bygger 1+1, vilket är lika med två kanaler, alltså dubbel säkerhet. Kabeln på fastlandet är lagd , och är en av de senaste . Något problem vad avser datasäkerheten finns inte. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av ett statligt båtregister.
mot · GL02T609 · 1997-10-06 00:00:00 — Oljeutsläpp engagerar människor, det engagerar alla som värnar om miljön och som sett oljeskadade fåglar dö och sett stränder nedkletade av olja. Frågan om avsiktliga oljeutsläpp berör också många myndigheter. Radarteknik och satellitövervakning kan vara en teknisk lösning för framtiden, men fortfarande återstår mycket utveckling. Utredningar görs på flera områden men risken är att tiden går och problemen kvarstår i avvaktan på tekniska lösningar. Frågan är hur man skall få rederierna /befälet att inse att det är billigare för dem att hälla oljespill i avsedda tankar än att hälla ut det i havet. Det tar inte att pumpa ut oljespill och normalt upptäcks oljeutsläppen efteråt. En lösning är på gång som att gratis kunna lämna oljerester i hamnar och planer på att införa så kallade transpondrar på fartyg i . Att få lämna oljespill gratis i hamnar är naturligtvis bra men kan bara ses som en försiktig början att mentalt börja angripa problemet. En annan lösning är att sätta en pant på presumtivt oljespill till havs och helt enkelt köpa upp det på plats till ett konkurrentmässigt pris. Det skulle innebära samma filosofi som att ha pant på flaskor och burkar. Lösningen skulle vara ett antal mindre tankfartyg som agerar sopstationer utmed traderna. Oljespillet skall kunna pumpas över under gång, analyseras och, med hänsyn till oljemängd och att det verkligen är oljespill, en pant sättas in på rederiets konto. Det skulle vara en smidigare och snabbare lösning än att anlägga denna funktion i hamnarna runt . Oljespillet skall sedan lämnas där man kan ta hand om det på ett säkert sätt. Med tanke på alla kostnader oljeutsläppen ställer till med bör det vara ekonomiskt försvarbart för miljön och samhället att betala ett pris för spilloljan. Det skulle dessutom ge en klar signal runt om värdet på vår miljö. har ett strategiskt läge mitt i . Oljeutsläppen engagerar och människor vill se lösningar på problemen. De resurser som finns behöver samordnas. Mindre tankfartyg som kan ta hand om oljespill kan med fördel placeras i hamnar på . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att arbetet med att komma till rätta med oljeutsläpp måste fortsätta, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pant på oljespill.
mot · GL02T613 · 1997-10-06 00:00:00 — Båtskatt och registrering av båtar I finns över 1 miljon fritidsbåtar. Omkring 800 000 av dessa är försedda med motor. Dessa båtar är koncentrerade till våra skärgårdsområden samt de . Sedvanerätten ger båtägare rätt att färdas över allmänt och enskilt vattenområde. Självklart är användandet av båtar koncentrerat till sommarmånaderna. Regeringens utredare hävdar i sin utredning Båtskatt samt registrering att båtägarna betalar tillräckligt med skatt genom skatt på bränsle, moms, hamnavgifter m m. Båtar i naturen ställer dock krav på sjöräddning, gästhamnar, toaletter i skärgården, sophantering på öarna etc. Vi vet också att den båt som är registrerad är lättare att spåra för sjöräddning och polis vid försvinnanden och olyckor. Försäkringsfrågorna kan förenklas om en båt är registrerad, vilket kan bli till stor hjälp vid inbrott, skadegörelse och stölder av båtar. Registreringen och beskattningen bör omfatta endast båtar över en viss storlek. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning och registrering av fritidsbåtar.
mot · GL02T614 · 1997-10-06 00:00:00 — Användningen av katamaraner, s k höghastighetsfärjor, för passagerartrafik i har ökat . Ur miljösynvinkel är katamaraner ett dåligt alternativ för person- och godstransporter jämfört med de färjor de oftast ersätter. anser inte att dessa på grund av det bör förbjudas. I de fall då katamaraner används som alternativ till flygplan är de att föredra . Däremot anser vi att katamaranernas negativa miljöpåverkan måste minimeras. Katamaraner är stora energiförbrukare. Förhållandet mellan hastighet och energiförbrukning är inte linjärt, utan vid en viss punkt börjar energiförbrukningen öka proportionellt mycket mer än farten. Hastigheten för katamaraner överstiger med råge denna gräns och de färdas med vad man kan kalla onaturligt hög hastighet. Detta innebär att farkosterna är extremt ineffektiva vad gäller energiförbrukning. Vanliga färjor kommer inte upp i sådana hastigheter att de passerar denna gräns. Konsekvenserna för djur- och växtlivet i havsmiljön till följd av katamaraner är förödande. Onaturliga virvlar uppstår långt under vattenytan, mikroorganismer slås sönder och bottenslammet dras upp. Katamaraner skapar också stora svallvågor. Detta orsakar skador på områden längs med kustremsan. För att minimera dessa skador bör katamaraner följa farleder som ligger så långt ifrån land som möjligt. I har man även det problemet att de stora svallvågorna utgör en fara vid byggandet av . De två dödsfall man haft där tros bero på svallvågorna från katamaranerna. När det gäller sjösäkerheten är den mycket dålig. Katamaraner är extremt känsliga för dåligt väder. Redan vid är det tveksamt om de kan köras. Det beror på vindens riktning och våghöjden. För en vanlig färja börjar tveksamheten först vid . Dessa problem är bara några exempel. anser att regeringen bör tillsätta en utredning om katamaraners miljöpåverkan och hur denna ska kunna minimeras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning med uppgift att se på katamaraners miljöpåverkan och hur denna skall kunna minimeras.
mot · GL02T616 · 1997-10-06 00:00:00 — Undersökning av förlista fiskefartyg skedde en tragisk förlisning av det svenska fiskefartyget från . gjordes ett trålfynd som med stor sannolikhet visar platsen där antas ligga. Stort intresse finns från såväl anhöriga som yrkesfiskarkåren att utforska om det är fiskefartyget som ligger på platsen och om det finns skador på skrovet som kan tyda på att en eventuell kollision har skett. har , till stor förvåning, meddelat att den inte tänker genomföra en sådan undersökning. Det danska har däremot förklarat att det finns all anledning att videofotografera vraket nu när haveriplatsen tros vara känd. som tidigare haft dansk ägare har genomgått besiktning och provkrängning i . Rimligen borde de svenska riktlinjerna för hur arbetar vara så utformade att man kan tillmötesgå och finansiera denna undersökning, som både danska , anhöriga och yrkesfiskare krävt. Varje ledtråd som kan fås om orsaken till förlisning kan kanske förhindra en ny olycka. pågår insamlingar på frivillig väg för att bekosta en fotografering av vraket. Att vägrar att medverka möter hård kritik och riskerar att skada allmänhetens tilltro till hur arbetar. I media har också en jämförelse gjorts av hur norska myndigheter hanterat en helikopterolycka . Den norska helikoptern låg på avsevärt djupare vatten än vad gör, men en undersökning via videofotografering genomfördes . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statens medverkan i undersökningen om hur fiskefartyget förliste.
mot · GL02T617 · 1997-10-06 00:00:00 — Hamnarna i , främst de i och , har en stark anknytning till näringslivet i regionen. Mälarsjöfarten hanterar f n ca gods . Volymutvecklingen har varit markant . Särskilt gäller detta för hamn, där volymen har ökat med ca gods . Denna tillväxt är störst i , och gäller i stor utsträckning styckegods till och från kunder inom järn- och stålindustrin samt skogsindustrin. Även verkstadsprodukterna har ökat. Marknadsområdet för hamn är i vid mening , , , och län. Även hamn verkar i samma område, men är också en utpräglad hamn för industrin i kommunen. har hamn fungerat som importhamn för stora mängder skogsråvara från och som efter omlastning skickas vidare per järnväg till skogsindustrin i . Sammantaget är Mälarsjöfarten en viktig transportlänk för regionens näringsliv, t ex i fråga om kol, stål, skogsråvara, trävaror, papper, spannmål, råvaror till cementindustri, gödningsämnen m.m. Både hamn och hamn är åretrunthamnar och båda hamnarna har en mycket bra anknytning till vägar och järnvägar. Mälarsjöfarten avlastar även väg- och järnvägsnätet i regionen, som den bidrar till att minska belastningen på miljön. De tilltagande miljöproblemen med landtrafiken både bil och järnväg i bl a gör det än angelägnare att utnyttja kanalsystemen i och Mälarhamnarnas inlandsläge. Den nuvarande mellan och i är Mälarsjöfartens svaga länk. harmoniserar inte med nuvarande vattendjup vad gäller fartygens längd, bredd och djup. Detta innebär en rejäl begränsning för Mälarsjöfarten. Pågående förbättringar är därför mycket välkomna, men i ett längre perspektiv bör förutsättningarna för en väsentligt större sluss utredas. Enligt vår mening talar en rad skäl för att ny sluss om minst bör anläggas i . Med en ny sluss skulle containertafiken, det nya och växande transportsättet, kunna utökas, skulle trafiken med biobränsle, som kräver större fartyg än vad som f n är möjligt, kunna utökas, skulle handeln med bl a , och andra östeuropeiska länder kunna expandera, skulle trafiken sjövägen till och från kunna öka, skulle möjligheterna till overseashipping, s k och , förbättras starkt, transporterna skulle effektiviseras som miljöbelastningen minskar, främst genom att landtransporterna minskar. Det är därför angeläget att en ny sluss mellan och i kommer till stånd. pågår en utredning om möjligheterna och med utnyttjande av bygga ett kanalsystem för godstransporter från till och därmed nå mellersta . Projektidén är ingalunda ny. I samband med denna utredning bör också studeras möjligheterna att i stället, efter ombyggnad, utnyttja som går mellan och . Underlaget för slussatsning i skulle därigenom bli större, befintlig infrastruktur kan utnyttjas som transporttiden till skulle minskas med . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att anlägga en ny och större sluss mellan och i och att utreda möjligheterna att utnyttja för sjöfart till .
mot · GL02T618 · 1997-10-06 00:00:00 — Ansvaret för skador vid oljeutsläpp Ett mycket stort miljömässigt problem är de oljeutsläpp som olagligt görs från fartyg. Då sådana sker, och då särskilt i instängda vatten som , kan det under olyckliga omständigheter orsaka enorma och närmast oreparerbara naturkatastrofer. Enligt uppgift förekommer oljeutsläpp nästan i . Trots att agerandet är lagstridigt är det svårt att fälla de som förorsakar utsläppen. Med nuvarande lagstiftning är det nämligen mycket svårt att få fastställt ansvaret vid olagliga oljeutsläpp och därmed senare uppnå fällande dom. I praktiken är det så att myndigheterna måste kunna fastställa, vilken person ombord på ett fartyg som handgripligen orsakat utsläppet. Detta är oacceptabelt! Precis som vid annan företagsamhet bör självfallet ägaren till ett fartyg ytterst stå till svars och vara ansvarig för de skador, t.ex. i form av olagliga oljeutsläpp, som fartyget åstadkommer. I de fall ett fartyg är chartrat eller uthyrt bör ansvaret överföras till den som chartrat eller hyrt fartyget. Det bör t.ex. kunna arrangeras enligt i huvudsak samma regler som gäller då någon hyr en bil. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ansvaret vid oljeutsläpp.
mot · GL02T619 · 1997-10-06 00:00:00 — Luftföroreningarna i utgör ett av de största hoten mot ett uthålligt samhällssystem. För länets del är det utifrån kommande nedfallet avsevärt mycket större än vad vi själva producerar. Transportsektorns del i utsläppen utgör en väsentlig del. Sjöfarten utanför står för mycket stor andel av utsläppen. Totalt i står sjöfarten för av transportsektorns utsläpp av svavel och av transportsektorns utsläpp av kväve till luft. Som framgår av nedanstående är sjöfartens andel i avsevärt mycket högre. Som sjöfart räknas både den trafik som anlöper hamnar och som passerar länets kuster som transittrafik. Utsläppen från transittrafiken utgör huvuddelen av utsläppen från sjöfarten. Utsläpp av försurande svavel och kväve från sjötrafik, vägtrafik samt nedfall i fördelades på följande sätt. Av det totala svavelnedfallet på stod sjöfarten för och vägtrafiken för . Resten är annat nedfall. Den kritiska belastningsgränsen ligger på . För kvävenedfallet var fördelningen så att av den totala mängden om stod sjöfarten för och vägtrafiken för . Resten var annat nedfall. Den kritiska belastningsgränsen är . För att ha en chans att uppnå de nationella mål som finns för kväve- och svavelreduktion (för svaveldioxidutsläpp gäller en reduktion och för kväveoxider ska minskningen vara ) måste åtgärder vidtas för att minska sjöfartens utsläpp av dessa ämnen. Utöver dessa mål har angett att halterna av bland annat svaveldioxid och kväveoxider ska underskrida de uppsatta målen. Förslag till åtgärder: Högre anlöpningsavgifter för fartyg utan katalysatorer, föreskrifter om att endast lågsvavlig bunkerolja får användas för ro-ro-fartyg och annan regelbunden sjötrafik i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande minskade utsläpp från sjöfarten.
mot · GL02T620 · 1997-10-06 00:00:00 — Nordiska svansymbolen på fartyg tillbaka finns det i de nordiska länderna en av rekommenderad miljömärkning, svansymbolen. Att miljövänliga produkter av olika slag på detta sätt utmärker sig bland andra mindre miljövänliga är en god idé som flitigt bör användas i olika sammanhang. Enligt vår uppfattning vore det önskvärt att fartyg med miljösäkert tonnage kunde få rätten att bära svansymbolen och att dessa fartyg på olika sätt ekonomiskt gynnades framför sämre rustade. De nordiska länderna med sina långa kuststräckor ligger starkt exponerade för oljeutsläpp. I de nordiska farvattnen måste optimal transportsäkerhet för olja och andra miljöfarliga laster råda. Erfarenheten visar dock att så tyvärr inte är fallet med åtföljande negativ miljöpåverkan. Den nordiska miljösvanen på fartyg skulle i detta sammanhang kunna bli ett bra instrument för att visa vilka fartyg som har miljösäkert tonnage. Den nordiska miljösvanen skulle också därmed bli bättre känd utanför de nordiska ländernas gränser och där väcka intresse. Detta kan i sin tur leda till liknande stimulansåtgärder i andra delar av världen. Dessutom är det viktigt att via olika FN-organ arbeta för globala identifikations-symboler för goda transportmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användandet av den nordiska svansymbolen på fartyg.
mot · GL02T621 · 1997-10-06 00:00:00 — Det är nu den s k supertrålaren sjönk strax söder om . Fartyget, som var registrerat i , var i mycket dåligt skick och sjönk då hon bogserades från på väg till skrotning. Fartyget ligger och läcker olja i ett område av omistliga natur- och djurvärden. Hela kuststräckan runt Falsterbonäset är naturreservat. Havsområdet är skyddat nationellt genom det reservatet. Vissa delar har också ett internationellt skydd genom Våtmarkskonventionen. Området är vida känt för sitt rika och sällsynta fågelliv. Bland annat utgör de grunda vattenområdena ytterst viktiga rastplatser för sträckande sjöfågel . Flera sjöfågelarter övervintrar i detta område, finns där knölsvan och ett av de största bestånden i av ruggande småskrak. I dessa vattenområden finns också ett av viktigaste reproduktionsområden för piggvar, södra största knubbsälsgrupp och dess enda område för gråsäl. Området med dess unika djurliv är en tillgång både nationellt och regionalt. Oljan från det läckande fartyget är ett hot mot såväl djurlivet som de natursköna stränderna. har märkt en klar ökning av antalet oljeskadade fåglar sedan Vapper sjönk. Dessutom är mörkertalet säkert stort eftersom långt ifrån alla fåglar upptäcks. har bekräftat att olja läcker ut. Vid ett möte med representanter för bl a , och kommun överenskoms att närmare skulle utreda förutsättningarna för att i första hand bärga fartyget och i andra hand vidta åtgärder för att eliminera risken för framtida oljeläckage. har konstaterat att kostnaden för en bärgning ligger i storleksordningen 30 till 60 miljoner. Därefter har ingenting hänt i frågan. Oljeläckaget från Vapper kan kanske tyckas litet i förhållande till vissa utsläpp av mycket stora dimensioner som vi sett . Men vi får ändå inte tolerera att en känd oljekälla ska få fortsätta förorena vattnet och kontinuerligt förorsaka fåglars död. Hur mycket olja som finns i tankarna tycks vara oklart. Vad skulle inte kunna hända den dag tankarna är helt sönderrostade. Det är oacceptabelt att åtgärder inte med det snaraste vidtas i syfte att förhindra miljöskador då fartyg sjunkit. Det bör naturligtvis finnas föreskrifter om hur sådana situationer ska hanteras. En utredning bör därför tillsättas för framtagande av sådana föreskrifter. Det är också nödvändigt att åtgärder med det snaraste vidtas för att få stopp på läckaget från fartyget och för att eliminera risken för ännu större framtida skador på natur- och djurlivet. Regeringen bör återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som erfordras. Om inte en bärgning av fartyget är möjlig måste i varje fall den olja som finns i fartyget tas upp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stoppa oljeläckaget från fartyget , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om föreskrifter angående förfarandet vid miljöhot från sjunkna fartyg.