ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ju3 · 1997-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:175 Ändringar i polislagen m.m. Trafikkontrollplatserna på /E6 och Viared på är modernaste trafikkontrollplatser. Utrustningsmässigt är standarden väl i klass med utrustning. Kontroller utförs framför allt på tunga fordon. Kontrollerna utförs av polis och bilinspektörer. Vid trafikkontrollplats har förutom fordonskontroller även samordnade kontroller i samverkan med skatteverk och tullverk genomförts. För att kunna stoppa och leda in ett fordon till kontrollplatsen krävs det att hastigheten på motorvägsetappen sänks och att polisman ger tecken till föraren. Alternativet är att använda den digitala utrustning som finns vid trafikkontrollplatsen. Polisman kan då från ett kontor genom en bildskärm avgöra vilket fordon man vill kontrollera. När polisman bedömer att ett fordon skall stoppas ges fordonet information om detta via digitala skyltar som är uppsatta vid vägen. används detta system med dispens från . Föraren är ej enligt lag skyldig att åtlyda uppmaningen vilket innebär att större delen av fordonen kör vidare. Det är av vikt att den tekniska utvecklingen och lagstiftning som möjliggör användandet av denna nya teknik står i samklang. Den tekniska utvecklingen i detta sammanhang innebär att effektiviteten och arbetsmiljön avsevärt förbättras vid trafikkontrollplatser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om polisens möjlighet att stoppa fordon genom att använda digital teknik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vägran att följa sådana anvisningar kriminaliseras.
mot · GL02Ju301 · 1997-10-06 00:00:00 — Citesbrott, det vill säga brott som rör handel med växter och djur, är mycket svåra att upptäcka. Detta i kombination med en snårig och ofullständig svensk lagstiftning samt bristande resurser att utreda brott gör att är ett populärt land att föra in utrotningshotade djur och växter i. Den illegala handeln med reptiler, ormar, sköldpaddor men också fågelägg och uppstoppade fåglar och andra djur florerar. Vinsterna är höga och risken för åtal i stort sett obefintlig. Polisen har två man avsatta, , för att utreda illegal handel med djur och växter. , som är den centrala tillsynsmyndigheten, har mindre än en tjänst. Länsstyrelserna, som har det regionala tillsynsansvaret, har för det mesta inga resurser att utreda dessa frågor. Åklagarna säger sig helt sakna utbildning på området. Inga specialåklagare för denna typ av brottslighet finns. har uttalat att frågor om miljöbrott, dit även citesbrott hör, har hög prioritet och att åklagarnas kunskaper i dessa frågor ska bli bättre när den nya ekobrottsmyndigheten inrättas. Trots detta återfinns inga skrivningar om detta under kapitlet om ekobrottsmyndigheten i budgetpropositionen . Där sägs endast att samhället genom ekobrottsmyndigheten på ett påtagligt sätt kommer att flytta fram sina positioner i fråga om bekämpning av ekonomisk brottslighet samt att nya former av ekobrott ska upptäckas och beivras. motionerade under förra allmänna motionstiden om vikten av att miljöbrott ses som en del av den ekonomiska brottsligheten, en brottslighet som ytterst hotar det demokratiska samhället. Miljöbrottens karaktär är detsamma som traditionell ekobrottslighet på det sättet att brottet begås i näringsverksamhet och utgör ett utpräglat vinningsbrott. Bekämpandet av miljöbrott kräver utpräglad kompetens och en avancerad organisationsstruktur. Det vore naturligt för den nya ekobrottsmyndigheten att handlägga ärenden som rör miljöbrott och då även citesbrott. Det är hög tid att tar kampen mot illegal handel med djur och växter på allvar. Vi anser att organisationskommittén som inrättas för att förbereda och verkställa bildandet av ekobrottsmyndigheten ska se över frågan om den nya myndighetens möjligheter att bekämpa miljöbrott och dit hörande brott vad gäller handel med djur och växter. De poliser som finns avsatta för att utreda dessa brott bör arbeta tillsammans med en specialutbildad åklagare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frågan om den nya ekobrottsmyndighetens möjligheter att bekämpa miljöbrott och dit hörande brott vad gäller handel med djur och växter. Skånberg (kd)
mot · GL02Ju401 · 1997-10-06 00:00:00 — Nämndemännen har en central och viktig roll i svenskt rättsväsende. För att nämndemännen skall kunna fullgöra sitt uppdrag på ett så bra sätt som möjligt krävs att de ges en god utbildning. Det ligger i statens intresse att nytillträdda nämndemän får en god grundutbildning så att de direkt kan verka vid en rättegång. Att fortlöpande ge information och kunskap i ämnen och företeelser som kan underlätta för nämndemännen att fullfölja sina uppdrag är också av stor vikt. ligger utbildnings-/informationsverksamheten för nämndemännen i första hand på nämndemannaföreningarna som erhåller stödmaterial från (). Beroende på domstolens chef får nämndemännen information, allt ifrån mycket bra sådan till ingen alls. Kommunerna ställer i vissa fall upp mycket bra med pengar för utbildningsverksamheten, medan flertalet inte alls tar något ansvar. har avslagit NRF:s begäran om att gå ut med generella rekommendationer till kommunerna om nyvalsutbildning för nämndemän på samma villkor som för förtroendevalda till kommunerna. Skillnaderna i utbildningsnivå för nämndemännen runt om i landet kan således variera starkt. ställningstagande får anses naturligt mot bakgrund av att domstolsväsendet är en statlig angelägenhet. Nämndemännen rekryteras från vitt skilda håll. På detta sätt för nämndemännen in kunskap och erfarenhet från samhället till domstolarna. Sammansättningen av gruppen nämndemän bör spegla samhället i stort så att olika grupper i samhället blir företrädda i domstolen. Kunskapsnivån hos den nytillträdde nämndemannen om domstolarnas arbete har sannolikt vissa brister i initialskedet. En generell grundutbildning, lika för alla, skulle ge den nytillträdde grundkunskaper som skulle kunna bidra till att öka rättssäkerheten. En god grundutbildning skulle kunna vara ett bra rekryteringsinstrument och även underlätta arbetet för personalen vid domstolarna. Nyvalsutbildningen skulle kunna behandla sådant som nämndemännens roll och ansvar, domstolsväsendets uppgift och organisation, processen i domstolen, domstolens aktörer, rättstermer, strafformer och påföljder m.m. Domstolarna bör även få i uppdrag att regelbundet fortbilda/informera nämndemännen för att stärka deras roll och ge dem nödvändiga kunskaper om utvecklingen inom rättsväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nyvalsutbildning och fortbildning för nämndemän.
mot · GL02Ju408 · 1997-10-06 00:00:00 — Näringsidkare har ibland ett behov av att använda den egendom som ingår i näringsverksamheten som kreditsäkerhet. Ärenden om företagshypotek handläggs vid en för hela landet central inskrivningsmyndighet som är knuten till . Vid Patent- och registreringsverkets (PRV:s) bolagsavdelning förs ett register över samtliga svenska aktiebolag och samtliga företag som registreras i handels- och föreningsregistret. Detta innebär att samtliga näringsidkare som kan tänkas vilja upplåta företagshypotek finns registrerade i PRV:s register. finns ingen koppling mellan PRV:s register och företagshypoteksregistret. Förändringar i uppgifter om företagen, t.ex. avseende firma och företrädare, noteras inte i register över företagshypotek. Detta försvårar identifikationen, vilket innebär att uppgifter om företagsinteckningar kan komma att lämnas för fel juridisk person. Den som vill ta reda på om ett visst bolag har några företagsinteckningar måste vända sig till såväl PRV som till för att få fram relevant information. Det vore naturligt om man hos den myndighet som registrerar bolaget också kunde få reda på om det finns några inteckningar i företaget. När det gäller fastigheter finns ju uppgifterna om fastigheten och inteckningarna i samma register. I exempelvis och har man funnit det naturligt och effektivt att föra samman dessa uppgifter till ett register som förs av PRV:s motsvarighet. Genom att PRV för ett register över alla företag underlättas möjligheterna till en samlad information om företagen. PRV:s register är helt datoriserade och det är möjligt att nå informationen ur registren bl.a. genom egen terminaluppkoppling. Om uppgifter om företagshypotek fanns tillgängliga i samma register skulle informationshämtandet ytterligare underlättas. PRV har på regeringens uppdrag tagit fram ett företagsbevis som skall utgöra underlag för en effektiv affärskontroll. Det skulle vara värdefullt om uppgifter om företagsinteckningar kunde tillföras det nya företagsbeviset. PRV har stor erfarenhet av registreringsärenden. De aktuella arbetsuppgifterna är av samma typ som de som handläggs av PRV:s personal. Den erfarenhet personalen har av bolags- och föreningsärenden kan vara till stor nytta vid granskning av ärenden om företagsinteckningar. Eftersom det finns en strävan att renodla domstolarnas verksamhet bör det även ur domstolssynpunkt vara lämpligt med en överflyttning. Detta eftersom företagshypotek måste anses ligga långt från dömande verksamhet. En överflyttning av verksamheten skulle således leda till betydande rationaliseringseffekter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överflyttning av registreringen av företagshypotek till ().
mot · GL02Ju409 · 1997-10-06 00:00:00 — Det förekommer att domare i olika instanser åtar sig olika bisysslor, som t.ex. skilje- och styrelseuppdrag. de gröna har därför ifrågasatt om inte domares extraknäck rubbar tilltron till rättssystemets yttersta funktioner. Vi har bl.a. pekat på att förhållandet där våra justitieråd utför välavlönade uppdrag åt privata företag kan leda till att jävssituationer uppkommer. Arbetstagare hos bl.a. myndigheter under regeringen får inte ha någon anställning eller något uppdrag eller utöva någon verksamhet som kan rubba förtroendet för hans/hennes eller någon annans opartiskhet i arbetet eller som kan skada myndighetens anseende. Enligt det gällande chefsavtalet skall de högsta domarna anmäla bisysslor till arbetsgivarna. Det är dock den enskilde domaren själv som skall avgöra om en bisyssla är förtroendeskadlig eller inte. Om domaren känner tveksamhet kan eller hon enligt bestämmelserna i 12 § anställningsförordningen begära besked i frågan från sin arbetsgivare. För justitieråd och regeringsråd lämnas sådana besked av regeringen. Regelsystemet om domares bisysslor är enligt vår mening otydligt och inkonsekvent. Vi anser att liksom t.ex. , och bör införa ett generellt förbud för bisysslor. Ett sådant förbud skall givetvis inte gälla de domare som sitter med i statliga utredningar och liknande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om domares bisysslor.
mot · GL02Ju410 · 1997-10-06 00:00:00 — har nämndemän i tingsrätter och kammarrätter erhållit oförändrat grundarvode, per sammanträdesdag. Att de i förekommande fall därutöver får ersättning för förlorad arbetsförtjänst hör inte till denna frågeställning. Ersättningsfrågan har tidigare prövats upprepade gånger , varvid såväl ministrar som utskottet inte bestridit rimligheten av en höjning av sammanträdesarvodet för nämndemännen. Dock har anförts att det statsfinansiella läget inte medgivit någon höjning. Det ligger nära till hands att jämföra nämndemännens arbete och ansvar med andra politiska förtroendeuppdrag. Jämföres t.ex. med uppdrag i polisstyrelser, så kan konstateras att styrelsearvodet för t.ex. i fr.o.m. är per sammanträdesdag. Jämför man med kommunala och landstingskommunala sammanträdesarvoden så ligger dessa som regel över nuvarande nämndemannaarvoden. Om den kommunala arvoderingen avser s.k. heldagssammanträde, vilket mer är regel än undantag vid nämndemannauppdrag, så utgår på den kommunala sidan tilläggsarvoderingar av varierande storlek. Nämndemännen utför ett mycket viktigt och krävande arbete med ibland dags-, vecko- och månadslånga förhandlingar i ytterst komplexa beslutssituationer. Dessa måste naturligtvis tillerkännas en ersättning som står i rimlig proportion till deras arbetsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om höjning av nämndemännens arvoden till en rimlig nivå med hänsyn till uppdragens omfattning och karaktär i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Ju411 · 1997-10-06 00:00:00 — Medelåldern bland statstjänstemän har ökat kraftigt . är personalrörligheten inom den allmänna statsförvaltningen mycket låg. Effekten har blivit att många myndigheter har svårt att förnya verksamheten och anpassa den efter tidens krav. Behovet att knyta till sig yngre välutbildad arbetskraft för att vitalisera arbetsformerna är stort. har vi ett ökat antal nyutexaminerade från högskolan som inte hittar arbete i linje med utbildningen. En växande grupp som är mycket utsatt är nyutexaminerade jurister som inte lyckas få tingsmeritering. Tingsmeriteringen betraktas ofta som inträdesbiljett till arbetsmarknaden. kan vitaliseras genom att nyexaminerade jurister utan tingsmeritering anställdes för rotationstjängöring mellan statliga myndigheter. Därmed skapas också ett attraktivt alternativ till tingsmeritering. En praktisk lösning är att en grupp nyexaminerade får en tidsbegränsad anställning vid . De placeras på olika statliga myndigheter där uppgifterna är inriktade på tillämpning av en specifik, begränsad lagstiftning . Avsikten är att de under handledares ledning skall bli bekanta med lagtillämpningen, myndighetskulturen och myndighetens kontakter med samhället i övrigt. förväntas de göra en fullgod arbetsinsats med ärenden som den anställda personalen upplever som rutinbetonade. tjänstgöring byter de plats med motsvarande person vid en annan myndighet för samma typ av tjänstgöring men med annat juridiskt innehåll i arbetsuppgifterna. Därefter upprepas tjänstgöringen på en ny myndighet. Den unga juristen har skaffat sig erfarenhet från tre juridiska områden och blir attraktiv arbetskraft för stora delar av den offentliga sektorn. Myndigheten har fått en ökad personalomsättning och vitalisering som den fast anställda personalen i högre utsträckning kunnat ägna sig åt svårare ärenden. För unga nyexaminerade är behovet stort att få in en fot på arbetsmarknaden. Att snabbt få erfarenhet och utveckla sin kompetens är för de flesta viktigare än att snabbt få en anställning. En försöksverksamhet med ovanstående modell skulle, om den slår väl ut, kunna byggas ut till större delar av den offentliga förvaltningen och även kunna omfatta fler utbildningskategorier. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyelse av statsförvaltningen genom begränsad rotationstjänstgöring.
mot · GL02Ju412 · 1997-10-06 00:00:00 — I ett fungerande rättssystem är ett stort förtroende för polis, åklagare och domstolar en av hörnstenarna. För ett fungerande domstolsväsende är den lokala och folkliga förankringen en förutsättning. För ett förtroendefullt samarbete är närhet mellan medborgare och de rättsvårdande myndigheterna viktig. Mot denna bakgrund ger den utveckling som sker inom rättsväsendets organisation stor anledning till oro. Den domstolsutredning som utreder domstolars framtid har enligt direktiven fått till uppgift att presentera ett förslag till ny organisation av domstolsväsendet innebärande att hälften av landets tingsrätter är i farozonen. Tingsrätter och länsrätter har föreslagits slås samman till en organisation. Dessutom skall utredningen enligt direktiven utgå från att domstolarnas sidofunktioner skall avskaffas, vilket av flera skäl vore mycket olyckligt. Det är redan klart att domstolarna fråntas rutinerna kring bouppteckningen till förmån för skattemyndigheterna. föreslogs dessutom att lantmäteriet skall ta över domstolarnas inskrivningsenheter, vilket i nuläge innebär att 250 arbetstillfällen försvinner bara i . Resultatet av en utveckling enligt ovan innebär en fortsatt centralisering av rättsväsendet, till stor skada för rättssäkerheten. Ogenomtänkta reformer och centralisering av rättsväsendets verksamhet får som konsekvens rättsosäkerhet och minskat folkligt förtroende för de rättsvårdande myndigheterna. Inte enbart förmodade ekonomiska konsekvenser för den enskilda verksamhetsgrenen bör beaktas vid större organisationsförändringar. Övriga statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter måste medtas i underlaget för beslut om eventuella omorganisationer. Eftersom tingsrätternas arbete och arbetsmetoder i så hög grad styrs av lagstiftningen, torde det vara svårt att påvisa några effektivitetsvinster vid sammanslagning av tingsrätter, som i sitt arbete måste behandla allt som kommer in och på av lagstiftaren anvisat sätt. Mängden arbete torde inte minska i tingsrätterna på grund av en sammanslagning. I finns fyra tingsrätter belägna i , , och . En reducering av antalet tingsrätter i i enlighet med de direktiv arbetar efter, skulle för länet få förödande konsekvenser. Den närhet, folkliga och lokala förankring, som är en förutsättning för ett effektivt domstolsarbete skulle gå förlorad och därmed en stor del av rättssäkerheten. Kraftiga kostnadseffekter beroende på ökat resande och längre resor för exempelvis advokater, utredare, poliser, vittnen, nämndemän m.fl. skulle också bli en följd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att bevara tingsrätterna i .
mot · GL02Ju413 · 1997-10-06 00:00:00 — I motioner till lyfte jag och andra ledamöter fram det mycket angelägna behovet av förbättring av nämndemännens ekonomiska villkor. Motionerna blev föremål för behandling i samband med att justitieutskottets betänkande 1996/97:JuU17 Domstols sammansättning behandlades i . Utskottet delade uppfattningen i motionerna att det skulle vara önskvärt med en höjning av nämndemännens arvoden men avstyrkte med hänvisning till det statsfinansiella läget bifall till motionerna i den delen. Däremot ändrades kommunalskattelagen så att ersättning för nämndemännens resor m.m. inte längre beskattas. Inläsningsarvode infördes också för nämndemän i kammarrätt. Bägge desssa förändringar är steg i rätt riktning men inte tillräckliga. Förutom att grundarvodet måste höjas så snart statsfinanserna tillåter måste särskild uppmärksamhet ägnas åt det faktum att inläsningsarvode utgår i såväl länsrätten som i kammarrätten men inte i hovrätten. Det är ett oavvisligt rättvisekrav att även nämndemän i hovrätten skall ges möjlighet att få inläsningsarvode med det snaraste. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inläsningsarvode till nämndemän i hovrätten.
mot · GL02Ju5 · 1997-10-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:31 Immunitet och privilegier för Europol Regeringen föreslår att ska tillträda ett protokoll om privilegier och immunitet för Europol. Europols tjänstemän föreslås få skattefrihet och immunitet mot bl.a. varje slag av rättsliga förfaranden avseende olaglig eller felaktig behandling av uppgifter, samt muntliga och skriftliga uttalanden gjorda i tjänsten. Immuniteten ska upphävas för att skipa rättvisa, men endast om det kan ske utan att skada Europols intressen. (Prop sid 7) Enligt min mening är det särskilt otillfredsställande att en polisorganisation ska kunna behandla uppgifter olagligt eller felaktigt, utan att rättvisa ska kunna skipas om det anses att detta skulle skada organisationens intressen. Det verkar troligt att man alltid kan åberopa en sådan skada. Om tjänstemän t ex bryter mot de sekretessbestämmelser som gäller för särskilt integritetskänsliga uppgifter i polisens analysregister, eller om de mot reglerna använder t ex uppgift om ras som sökbegrepp, skulle naturligtvis Europols intressen med rätta skadas oerhört om saken kom fram och prövades i domstol. Immunitet är alltså synnerligen olämplig för tjänstemän inom Europol. Det är också felaktigt att härmed godkänna att EU-tjänstemännens hårt kritiserade skattefrälse fortsätter och utvidgas. Regeringen säger själv på sid 7 att det kan diskuteras om det är tidsenligt och ändamålsenligt att bevilja Europols tjänstemän immunitet och privilegier, men menar att denna fråga får tas upp i särskild ordning inom EU. Detta betonas även i justitieutskottets betänkande om Europol. Det förefaller emellertid mindre troligt att EU skulle vara berett att först tilldela privilegier och immunitet och därefter inskränka detta. Den mest effektiva metoden att snabbt anhängiggöra frågan inom EU är att låter bli att godkänna förslaget, eftersom det då inte kan genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens proposition 1997/98:31 om immunitet och privilegier för Europol.
mot · GL02Ju501 · 1997-10-06 00:00:00 — Ständigt får vi del av uppgifter om narkotika på våra fångvårdsanstalter. Missbruket medför inte bara bråk utan försvårar också den vård som de intagna skall givas. De alldeles nödvändiga rehabiliteringsinsatserna misslyckas, vilket inte minst ett ökat antal mord på fängelserna vittnar om. Syftet är att fängelserna skall erbjuda en både effektiv och human kriminalvård. Detta är emellertid inte liktydigt med lagar och bestämmelser som omöjliggör en nödvändig och effektiv kontroll av såväl de intagna som deras besökare. Med nuvarande lagstiftning kan inte en effektiv kontroll utövas. Resultatet blir att man offrar en mängd människor genom förment humanitet. Detta kan inte få fortgå. Det verkligt humana är att ändra lagarna så att de ger personalen erforderligt stöd så att de kan utöva en noggrann och effektiv kontroll. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontroll av de intagna och deras besökande.
mot · GL02Ju502 · 1997-10-06 00:00:00 — Rättspsykiatrisk vård i väntan på dom Enligt 6 § LRV får rättspsykiatrisk vård ges på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning åt den som genomgår undersökning. Författningen innebär att den som vid statlig undersökningsenhet genomgått rättspsykiatrisk undersökning skall lämna denna enhet så snart undersökningen är klar. Det innebär att den som vid någon av () rättspsykiatriska undersökningsavdelningar befunnits vara i behov av rättspsykiatrisk vård överförs i allmänhet eller senast dagen efter till annan enhet för vård av anhållna och häktade tills dess utlåtandet överlämnats till domstol. När sedan domen vunnit laga kraft flyttas patienten ånyo, antingen till hemortssjukhuset eller till någon regional vårdenhet. För de sjukvårdshuvudmän som på entreprenad bedriver rättspsykiatrisk undersökning gäller inte denna bestämmelse. De praktiska konsekvenserna blir att den som vid landstingskommunal undersökningsenhet befunnits vara i behov av rättspsykiatrisk vård i allmänhet kvarstannar på undersökningsenheten intill dess att domstolens beslut i denna del vunnit laga kraft. Genom att låta den psykiskt sjuka personen kvarstanna på undersökningsenheten oberoende om den är statlig eller landstingskommunal uppnås en minskad belastning på kriminalvårdens transporttjänst, bättre utnyttjande av RMV:s faciliteter och lättnader inte minst för individen själv. har belyst frågan och har uttalat följande: Vi anser att det av såväl humanitära och behandlingsmässiga skäl som av resursskäl är angeläget att göra det möjligt att intill dess domen vinner laga kraft bedriva vård även hos de statliga undersökningsenheterna. Vi finner därför inget hinder mot att denna förändring genomförs innan våra förslag i övrigt avseende psykiskt störda lagöverträdare kan tas upp till prövning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra det möjligt att intill dess domen vinner laga kraft bedriva vård även hos de statliga undersökningsenheterna.