mot · GL02K524 · 1997-10-06 00:00:00 — Det samiska folket har en egen historia, egna näringar och ett eget språk som sammanhållande kulturelement. Samerna har levt på en kombination av olika näringar. Renskötsel tillsammans med jakt, fiske och slöjd är de viktigaste näringarna. Dessa näringar utgör tillsammans grunden för en levande samisk kultur, även om många samer också är verksamma i andra näringar och i den offentliga sektorn med samhällsservice. Eftersom renskötseln är styrd av tillgänglig betesmark och övriga näringar är relativt svagt utvecklade begränsas förutsättningarna att kunna åstadkomma ett livskraftigt sameland, Sápmi. Det är bara där samer bor och verkar som ett samiskt samhälle, kultur och språk kan utvecklas och kraftfulla åtgärder är därför nödvändiga för att bryta negativa mönster. startade sin verksamhet. Syftet med är just att förbättra samernas möjligheter som minoritet och ursprungsbefolkning, att vidareutveckla och hålla sin kultur levande, ta initiativ till verksamheter och åtgärder som främjar en levande samisk kultur i vid bemärkelse. Det är viktigt att status successivt höjs genom att kompetens och befogenheter gradvis utökas. Ett sådant exempel kan de aktuella frågorna om småviltsjakten inom renbetesområdet vara. Ansvar för administration och skötsel av dessa vidgade jaktmöjligheter bör överflyttas från länsstyrelserna till , eller till annan samisk huvudman enligt eget beslut. Inrättandet av var ett steg i rätt riktning. Det är också angeläget att stärka de samiska språken och ge samiskan officiell status genom en särskild samisk språklag i likhet med grannländerna och . Det är också viktigt att ratificerar 169, om ursprungsbefolkningar. borde de hinder som tidigare funnits kring artikel 14 när det gäller rätten till mark och tolkningen av äganderätt och besittningsrätt i förhållande till begreppet bruksrätt vara undanröjda. Som tidigare påpekat, förutsätts att regeringen återkommer till i detta ärende. När det gäller samernas ställning i är tiden nu inne för att ta steget fullt ut från observatörsrätt, som finns , till fullvärdig medlem. intar en för försiktig hållning i de samiska frågorna. Vi måste visa på hemmaplan, i och i EU-sammanhang att ett aktivt arbete görs för att undanröja olika typer av demokratiskt underskott, som i det här fallet när det gäller samerna och . Den svensk-norska renbeteskonventionen av , som löper ut , handlar om en gemensam samisk gränsöverskridande renskötsel. Den nu utsedda förhandlingsgruppen består av fem medlemmar från vartdera landet, varav två i respektive grupp skall representera samernas och rennäringens intressen. utser de samiska representanterna. Konventionsförhandlingarna måste ha sin utgångspunkt i att genom gränsöverskridande lokalt markutnyttjande skapa förutsättningar för en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring. Förutsättningar för lokala lösningar för markutnyttjande måste noga undersökas och överenskommelser mellan betesdistrikt/samebyar bör stimuleras. Ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftigt markutnyttjande förutsätter en gemensam och gränsöverskridande helhetssyn på rennäringens utveckling i de berörda områdena. En sådan helhetssyn innebär bl a att nyttjandet av renbetesmarkerna längs hela den svensk-norska gränsen måste ingå i kommissionens mandat. Betesområdenas lämplighet för olika säsonger inom de sydliga områdena, längs gränsen i och , bör också kunna värderas av kommissionen och förslag till gränsöverskridande renskötsel presenteras. Förhandlingarna måste särskilt uppmärksamma, och ha som mål, att kommande användning av säsongsbetena inte felaktigt medför förslitning av betesresurserna. 4 Prisstödet till rennäringen beslut budget innebar att prisstödet till rennäringen sänktes radikalt, trots att riksdagsrevisorernas rapport påvisade att rennäringen kämpar med ett stort strukturproblem, som i sin tur skapar stora lönsamhetsproblem. I rapporten framhölls att förorsakat stora problem för rennäringen, bl a vad gäller avräkningspriserna. Det lägre stödet drabbar extra hårt de små renägarna. Vi föreslår att pristillägget på renkött återgår till nivå på per kilo för vuxen ren och per kilo för renkalv och att således ytterligare anslås för ändamålet. Av budgetformella skäl återfinns hemställan i vår partimotion Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, utgiftsområde 23. 5 Hanteringen av de samiska frågorna har beslutat om en översyn av stödet till rennäringen, rennäringsadministrationen, rennäringslagstiftningen och samisk kultur. Det är viktigt att denna översyn innebär ett stärkande av de samiska organisationernas möjligheter att ta större eget ansvar med aktivt stöd av riksdag och regering. Här finns möjligheter att även ta initiativ att vidga arbetsområde och ytterligare höja tingets status. Ett helhetsgrepp över hela fältet är önskvärt för att stärka den samiska identiteten. Målsättningen med detta arbete bör även vara att stärka förutsättningarna för den samiska näringsutvecklingen, med ett ökat självbestämmande och en förändring av reglerna för samebyns kompetensområde och villkoren för medlemskap i sameby. En reformering av nuvarande regelsystem måste innebära att samerna själva skall få ta ansvar för sina angelägenheter med samebyn i centrum. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om status, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skötsel av och huvudmannaskapet för småviltsjakten inom renbetesområdet,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stärka de samiska språken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att underteckna om ursprungsbefolkningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i verkar för att samerna i de nordiska länderna erkänns som ursprungsbefolkning och ges fullt medlemskap i rådet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en gemensam samisk gränsöverskridande renskötsel och om den Svensk-norska renbeteskommissionen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beslutad översyn av rennäringsområdet och samisk näringslivsutveckling.1 1 Yrkandena 2, 6 och 7 hänvisade till JoU.