mot · GK02So14 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:66 Redogörelse för en överenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för Nej till avskaffadvårdgaranti och ökadesjukvårdsköerRegeringen beskriver i sin skrivelse att ersättningen frånstaten till sjukvårdshuvudmännen för att korta köer föroperation och behandling blir lägre än tidigare samt att ävenersättningen för rehabiliteringsåtgärder blir lägre.Detta följer de besparingsbeslut som tidigare är antagna av medanledning av regeringens ekonomiska vårproposition.Länge var årslånga köer till viktiga operationer och behandlingar ett"normalt" inslag i den svenska sjukvården. Under de borgerliga regeringsåren1991-1994 blev ofrivilliga väntetider en sällsynthet isvensk sjukvård.Efter två år med socialdemokrater i regeringsställning har köerna i vårdenvuxit till sin gamla storlek. föreslår regeringen fr o m nästa årnästan en halvering av pengar till sjukvården. Densocialdemokratiska regeringen ser nu med bistånd till attpatienternas frihet från vårdköer endast blev en kort parentes i det social-demokratiska administrerandet av vårdköer.Vi vill återinföra en fungerande vårdgaranti som möjliggör för människoratt få adekvat vård och behandling inom rimlig tid.Vi avvisar därför regeringens politik för lägre ersättning till sjukvårds-huvudmännen för år 1997.Vården skall vara tillgängligför allaSjukvården skall finansieras solidariskt över skattsedeln,vara tillgänglig för alla och skall ges efter behov. Detta ärgrunden i den svenska sjukvården. I hälso- ochsjukvårdslagen slås det fast att en god vård bl a kännetecknasav att den är lättillgänglig. En god tillgänglighet kan alltsåsägas vara ett kvalitetsmål för sjukvården.En aspekt av tillgängligheten är att den enskilde patienten skall ha envalfrihet att välja mellan olika vårdgivare. har arbetat för att öka valfriheten för patienten. Det arbetet harutkristalliserat sig i förslag om husläkare, fri etableringsfrihet för olikavårdgivare, stärkt patientlagstiftning m m.Andra aspekter av tillgängligheten är en fysisk tillgänglighet, ekonomisktillgänglighet, geografisk tillgänglighet och en tidsmässig tillgänglighet. Dentidsmässiga tillgängligheten är tiden fram till dess patienten får en besökstid.Den senare tillgängligheten har kraftigt begränsats av de åter långa köerna tillbehandling och vård. Detta är givetvis en kraftig inskränkning av människorssjälvbestämmande och frihet. Det är en viktig del av det personligasjälvbestämmandet att snabbt och smidigt kunna få behandling eller vård.Därför är det så viktigt att skyndsamt korta vårdköerna så att lidande undviksoch människors frihet stärks.Den tidigare omfattningenav problemenUnder led patienterna och den svenska sjukvårdenav långa köer till olika typer av behandlingar. Tiotusentalspatienter fick inte den behandling de behövde när debehövde den. De kunde tvingas att vänta på adekvat vård imånader och i många fall i år.Orsaken till köerna var inte endast och inte ens främst bristande resurser.Oftast rörde det sig om svagheter i arbetets organisation och brister iutnyttjandet av de befintliga resurserna.Samtidigt med att många klinikers arbete var belastade med långa vårdköerfanns det exempel på hur andra vårdgivare hade löst problemet. Mångadriftiga läkare, sjuksköterskor och administratörer hade en annan uppläggningav arbetets organisation. Genom att ändra på enkla omständigheter somutnyttjande av lokaler, schemaläggning, kalla patienter m m sålyckades de uppnå en mycket gott utnyttjande av resurserna så att köerna varsmå eller obefintliga.Till det anmärkningsvärda hörde även att den socialdemokratiska rege-ringen förhöll sig kallsinnig till att upprätta en nationell övergripandestatistiköver kösituationen inom vården. Till slut föll den socialdemokratiskaregeringen emellertid till föga och gick med på krav på en sådanövergripande statistik. Den visade då att köerna till sjukvården var långa, imånga fall katastrofalt långa.Några axplock ur köstatistiken före vårdgarantin:19895 000 patienter i kö på en gråstarrsoperation.3 000 patienter fick vänta på en höftledsoperation.4 100 patienter väntade på en ortopedisk operation.3 000 patienter väntade på utredning om hjärtoperation.1 000 patienter väntade på hjärtoperation.Folkpartiet uppmärksammade tidigt köproblemet ochföreslog i en partimotion att enhundradagarsregel skulle införas. Regeln innebar att allapatienter som sökte vård för vissa sjukdomstyper skulle"erhålla behandling efter det att diagnosställts eller erhålla ekonomisk ersättning frånsjukvårdshuvudmannen för behandling eller av annanvårdgivare".Åren 1988-1990 hade medverkat till att beslut fattats om dens k Ädelreformen. Den innebar bl a att kommunerna fick överta detekonomiska ansvaret för medicinskt färdigbehandlade patienter från lands-tingen. Ädelreformen innebar därmed bl.a. att resurser frigjordes inomsjukvården när antalet medicinskt färdigbehandlade patienter på sjukhusenminskade. En del av de på detta sätt frigjorda resurserna kunde satsas på attkorta vårdköerna.VårdgarantinRiksdagen beslöt att stödja motionmed krav på en hundradagarsregel. Efter regeringsskiftet påhösten kallade den nye sjukvårdsministern till samtal som resulterade i attLandstingsförbundet och staten tecknade ett avtal om envårdgaranti som började gälla den 1 januari 1992.Vårdgarantin omfattade bl a följande angelägna operationer och behand-lingar:höftledsoperationgråstarrssoperationoperation vid livmoderframfallljumskbråcksoperationutprovning av hörapparatSamtliga landsting beslöt att följa vårdgarantin och fickdärmed ta del av de av statliga medelsom avsatts med vårdgarantin. Mot bakgrundav att bl a köerna inom vårdgarantiområdena minskade under1992 kom regeringen och i de s kDagmarförhandlingarna överens om attrekommendera landstingen att förlänga garantin ytterligareett år. Några centrala medel utgick inte längre. Sammaöverenskommelse har träffats för åren 1994 och 1995.Sjukvårdshuvudmännen har utan undantag fortsatt att anslutasig till vårdgarantirekommendationen. Några landsting hartill och med beslutat att utvidga garantin till andra områdenän de nationellt beslutade.Effekterna av vårdgarantin visade sig mycket snabbt. Vid vårdgarantinsstart stod omkring 40 000 människor i kö till de behandlingar som omfatta-des av vårdgarantin. med vårdgarantin hade antalet patienter somstod i kö till behandlingar som täcktes av garantin minskat drastiskt. De allraflesta kliniker kunde leva upp till vårdgarantins målsättning att alla somköade skulle få en behandling . I Landstingsförbundetsmätningar konstaterades att köerna börjat att minska efter debatterna om envårdgaranti i . Själva vetskapen om att en vårdgarantiskulle komma att träda i kraft blev alltså ett kraftfulltincitament för sjukvårdsdistrikten och klinikerna att redan på detta stadiumbörja att korta köerna. Det visar på hur effektivt det går att uppnå bestämdamålsättningar med rätt instrument.Läget : alarmerandeökning av vårdköerna!Valet 1994 ledde bl a till att socialdemokraterna fickregeringsansvaret och hamnade i ledningen för 25 av de 26sjukvårdshuvudmännen. En viktig socialdemokratisk frågaunder tiden i opposition och i valrörelsen var kritiken motneddragningar i den offentliga sektorn och löften om att slåvakt om denna sektor.Under 1995 och 1996 har stora neddragningar ägt rum och fortsatta sådanaplaneras . Efter det socialdemokratiska maktövertagandet harkösituationen kraftigt förvärrats. Efter 15 månaders regeringsinnehav(/96) hade antalet totalt köande på vårdgarantiområdet ökat till61 000 personer. Problemet med långa köer var därmed tillbaka på gammal"god" socialdemokratisk nivå.Några exempel. På i stod 61personer i kö i väntan på höftledsoperation. Det tar innan den sistapersonen i kön kan få den nödvändiga hjälpen. På varväntetiden för för de 98 köande personerna omkring tiomånader och den siste av dem som då köade kan tvingas vänta till sommaren1998.I dag väntar omkring 200 personer på höftledsoperation på Danderydssjukhus. De kommer att tvingas att vänta innan de kanopereras.I är siffrorna på sina håll nästan lika alarmerande. IKarlskrona får patienterna vänta på en ljumskbråcksoperation. I är väntetiden för en operation av gråstarr.I misslyckas många enheter inom vården med att hållavårdgarantitiderna. Väntetiden var omkring förvårdgarantipatienter. Områdesansvariga vid bedömeratt det krävs en utökning med 1500 operationer för att hålla vårdgarantinunder 1996.Vid de flesta sjukhus i är väntetiden för mångadiagnoser . Det gäller bl a för diagnoser inom ortopedi ochögonsjukdomar. Tendensen är att köerna kommer att öka ytterligare.Tabell 1. VårdköutvecklingenÖvre kurvan: patienter med vårdgarantiNedre kurvan: patienter som ej omfattas av vårdgarantinUtvärderingenSocialstyrelsen har i samarbete med Landstingsförbundetgranskat vårdgarantin genom en studie som pågått sedanvårdgarantin infördes . Rapporten visar att vårdgarantinvar framgångsrik ända fram till hösten 1994.Utvärderingen visar att inga märkbara s k bortträngningseffekter har kunnatnoterats. Det innebär att man på klinikerna inte har kunnat mäta någranedprioriteringar av annan vård till följd av att man upprioriterat debehandlingar som omfattades av vårdgarantin. Inte heller har väntetiderna förandra behandlingar förlängts.Socialstyrelsen konstaterar i sin utvärdering av vårdgarantin "medvårdgaranti" att: "Uppföljningen av vårdgarantin visar att köer till debehandlingar som omfattas av garantin påtagligt förkortades i samband medgarantins tillkomst." konstaterar också: "... att vårdgarantinhaft ett betydande inflytande på utvecklingen, men utan det stöd som andraförändringar inom hälso- och sjukvården medfört, skulle effekterna ha varitbetydligt mindre och svårare att åstadkomma. "Till de övriga förändringarna räknas produktivitetsökningen inomsjukvården, Ädelreformen, m m. Det är förändringar som möjliggjordes avnya styr- och organisationsformer och beslut i och ute i landstingoch kommuner där var en pådrivande kraft i arbetet med attreformera och förnya sjukvården.Socialstyrelsen konstaterar också att patienternas inflytande har ökat ochatt deras valfrihet har stärkts. Vårdgarantin ökade patienternas valfrihet då deinte endast var hänvisade till samma landsting även om inte kundeerbjuda dem behandling inom rimlig tid. För oss i var detta ettväsentligt inslag för att stärka kvaliteten och patientens rättigheter till godbehandling inom rimlig tid som effektiviteten ökade.Ungefär som vårdgarantin infördes erhöll landstingen också avstaten stimulanspengar till rehabilitering istället för sjukskrivning. Till-sammans med nya organisationsformer och en effektivare resursanvändninggav detta - som nämnts - resultat i kortare köer och bättre rehabilitering.Första försämringen:Avskaffad vårdgarantiLandstingsförbundet och har i sinauppföljningar av vårdgarantin inte kunnat se någraavgörande tecken på att andra gruppers behov har fått ståtillbaka på grund av vårdgarantin.Trots de goda resultat och slutsatser som kommit fram tillhar regeringen ändå avskaffat den ursprungliga vårdgarantin.Folkpartiet ställer inte upp på att avveckla den ursprungliga vårdgarantin.De förslag som finns om nationella riktlinjer kring diagnos och behandlingoch regionala och lokala vårdprogram tycker vi är bra. Men de går att införautan att avskaffa den ursprungliga vårdgarantin. Vi anser att det är bra attinföra tidsgarantier inom primärvården, men maximalt fem dagars väntetidvore en betydligt rimligare gräns än den föreslagna med upp till åtta dagarsväntetid för första läkarbesöket.Den överenskommelse som regeringen ingått med den politiska majoriteteni innebär att vårdgarantin avskaffas och ersätts med vagaformuleringar om hur som en patient skall behöva vänta för operationeller annan behandling inom specialistvården. För är det encentral fråga att patienterna vet vad de kan kräva av sjukvården. För att dettaskall vara möjligt måste en vårdgaranti vara mätbar, d v s innehålla klarautfästelser om längsta väntetid för den kirurgiska eller medicinskabehandlingen.Införandet av vårdgarantin har haft stor betydelse både för patienten och försjukvården i sin helhet. Den har bidragit till att klinikerna organiserarverksamheten så att antalet operationer ökar kraftigt.Vi anser att vårdgarantin även fortsättningsvis skall utgöra grunden för enbra sjukvård för alla medborgare. Det faktum att många sjukvårdshuvudmänhar haft och har problem med att uppfylla vårdgarantin visar tydligt påbehovet att ha den kvar och att utveckla den.Den vårdgaranti som infördes är inriktad pådiagnoser med förhållandevis klara och avgränsade behandlingstider ochmedicinska insatser, nationella riktlinjer och regionala och lokala vård-program för sjukdomstillstånd av mer kronisk karaktär utgör ett viktigtkomplement till vårdgarantin, men kan inte ersätta denna. Vi anser att det gåratt klara en vårdgaranti av den ursprungliga typen även om vi kompletterardenna med nationella och regionala och lokala vårdprogram för andra ochmer kroniska sjukdomstillstånd.Kostnaden för att avskaffa nuvarande köer på vårdgarantiområdenauppskattas till maximalt . Detta ligger inom ramen förvad i har föreslagit att årets överföringar frånförsäkringskassorna till landstingen bör öka med, d v s drygt 400 miljonerkronor. Eftersom regeringen föreslår en försämring blir skillnadenmellan och regeringens budgetförslag så stor somdrygt , d v s mer än dubbelt så mycket som kostnaden föratt avskaffa väntetider för de behandlingar som nuomfattas av vårdgarantin.Vikten av kvalitetsutvecklingsarbete understryks i regeringens skrivelse.Det är bra. Det krävs välutbildad personal för att kunna utförakvalitetsutvecklingsarbete med hjälp av registeruppgifter och andra data. Detkan vara lätt att dra felaktiga slutsatser om man inte har god kunskap ombakomliggande faktorer om registerdata och registerbaserad statistik. För attfå fram kvalificerat utbildad personal för detta krävs en akademisk institutionmed ansvar för såväl forskning som utbildning. Vi föreslår att man inrättar enprofessur i kvalitetsutvecklingsarbete. Denna professur skulle exempelviskunna vara knuten till eller annanvetenskaplig institution där det redan nu finns epidemiologisk och helsthälsoekonomisk forskning.Enligt skrivelsen kommer som tidigare att fåextra medel för rikssjukvården för hivsmittade. Det är bra men aktualiserarsamtidigt frågan om inte fler landsting borde få en delfinansiering av andrasällsynta sjukdomstillstånd. där landstingen av kostnadsskäl interemitterar patienter till de kliniker där de skulle kunna få en adekvat hälso-och sjukvård. Vi anser att en utredning bör tillsättas för att se över hursådanapatientgruppers sjukvårdsbehov skall kunna tillgodoses.Detta gäller exempelvis narkomaner som skulle kunna rehabiliteras medhjälp av metadonbehandling men som lämnas åt sitt "öde" på grund av attde bor i "fel" landsting. Ryggmärgsskadade får inte den rehabilitering de harbehov av o s v. Vi anser att dessa m fl andra patientgruppers vårdbehov måstekunna tillgodoses bättre än vad de kan i dag.Patienternas information kan utvecklas och förbättras genom att användany informationsteknik. Vi vill dock understryka att patientinformation via ITvarken kan eller bör ersätta den personliga kontakten mellan patient ochvårdgivare som är överlägsen IT.Andra försämringen:Minskade rehabiliterings-och behandlingsinsatserSamtidigt som regeringen avskaffar vårdgarantin genomförregeringen dessutom en neddragning av resurserna till bl arehabiliteringsinsatserna med förvartdera och 1998, enligt vad som redovisas iregeringens skrivelse.Dessa samverkanspengar infördes ungefär som vårdgarantinbörjade gälla. Tillsammans med nya organisationsformer och en effektivareresursanvändning gav detta resultat i kortare köer och bättre rehabilitering.Efter idogt arbete andra hälft från sida ochsegt socialdemokratiskt motstånd kompletterades de s k Dagmaröverens-kommelserna med en särskild ersättning för rehabilitering och behandling,kallad för 430 efter antalet som förs överfrån kassorna. Bakgrunden var att staten och sjukvårdshuvudmännen varöverens om vikten av att förbättra rehabiliteringen och den medicinskabehandlingen. Sjukvården förstärktes av den anledningen med mer resurser.En av regeringen beställd utvärdering har visat att dessa pengar har gjort godnytta.DAGMAR-pengarna för rehabilitering och behandling har möjliggjort attflera projekt kunnat genomföras. Exempelvis har landstingbl a satsat på rehabiliteringsprojekt som möjliggjort för långtidssjuka medsjukdomar i rörelseorganen och människor med psykisk ohälsa att kunnaåtergå till arbetslivet och en hyfsad tillvaro.Med rehabiliteringspengarna har sjukskrivningstiden för stora grupperkunnat reduceras så att både en mänsklig och ekonomisk vinst uppstått.Stockholms läns landsting har erhållit i DAGMAR-pengar för rehabilitering. kommer summan att halveras till 43miljoner kronor. Detta kommer självklart att få negativa konsekvenser förrehabiliteringsinsatsernas omfattning.Det är nu viktigt att arbetet med att åter korta köerna tar fart. Den sam-ordning mellan försäkringskassorna och sjukvårdshuvudmännen som finnsinom ramen för 430 måste få ökade resurser för att fortsätta ochintensifiera sitt arbete. Det är både samhällsekonomiskt och mänskligtlönsamt att korta köerna och det ger direkt effekt i minskade sjukskrivnings-kostnader. Därför måste anslaget till rehabilitering och kortade köer för-dubblas. Årslånga köer till medicinsk behandling är inte värdigt svensksjukvård. Inte heller är det samhällsekonomiskt eller rent mänskligtförsvarbart att underlåta att påskynda en bra rehabilitering av människor.Genom minskade köer till medicinsk behandling och förkortadesjukdomsperioder genom bättre rehabilitering uppnår vi betydande vinster.Regeringen och går vidare och utvidgarvårdgarantin till att gälla också följande områden: patienten ska få kontakt med primärvården och patienten skages möjlighet att träffa husläkare patienter med remiss från primärvården ska erbjudas besök hos specialist-läkare under förutsättning att det medicinska tillståndetinte motiverar kortare väntetid patienter med diabetes ska ges vård inom ramen för ett särskilt vård-program.Vi ställer oss bakom den föreslagna utvidgningen. Men vianser att det är cyniskt av Socialdemokraterna attinte hantera de verkliga problemen. Den politiska majoriteteni landstingen, med Socialdemokraterna i spetsen, ställersådana besparingskrav på vården att klinikerna inte längreklarar vårdgarantins krav. Detta illustreras med brutaltydlighet när man nu urholkar innehållet i den ursprungligavårdgarantin. För oss är detta oacceptabelt. Vi måsteprioritera vården och se till att människor som behöveroperation eller behandling får det inom rimlig tid!I överenskommelsen mellan staten och gjort en protokollsanteckning (reservation) som harsamma innehåll som vi ger uttryck för i denna motion. Landstingsförbundetaccepterar inte den av staten ensidigt verkställda neddragningen med 185miljoner kronor av den ekonomiska ramen i förhållande till år 1996.LäkemedelEnligt tidigare beslut om läkemedelsersättningenskall landstingen överta kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen från staten . Enligtbeslutet skall statsbidragen fördelas till landstingen enligtprinciper som baseras på tidigare års kostnader. Motbakgrund av den stora hamstringen som skett av läkemedelinnan /97 så framstår 1996 inte som ett bra åratt beräkna kostnaderna på.Vi anser att läkemedelsersättningen istället bör basera sig på genomsnittetfrån 1996 och 1997. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avvisa den sänkta ersättningen till sjukvårdshuvudmännen förår 1997,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen iövrigt anförts om att bibehålla den ursprungliga vårdgarantin,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av hur vårdbehovet för patientgrupper med sällsyntasjukdomar skall kunna tillgodoses.