mot · GK02Bo29 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i InledningI propositionen föreslår regeringen att och ,och , utom och Mullsjökommuner, läggs samman till medGöteborg som residensstad. Länssammanläggningen föreslåsträda i kraft och som en följd av dettabildas en gemensam länsstyrelse.Vänsterpartiet har länge i olika sammanhang drivit uppfattningen attlänsstyrelsernas roll bör reduceras och renodlas, landshövdingeämbetetavskaffas och att landstingen istället bör utvecklas till läns- eller regionalaparlament. Tanken med detta har varit att främja ett utökat demokratisktinflytande genom att underställa ett direktvalt läns- eller regionalt parlamentansvaret för viktiga regionala frågor utöver det landstingen traditionelltsysslar med. Självklart skall detta regionala ansvar inte omfatta områden därdet finns behov av en nationell enhetlig politik.Från dessa utgångspunkter stödjer inriktningen på det försökmed en utvecklad länsdemokrati i som regeringen föreslår iproposition 1996/97:108. vill dock betona att det är enförsöksverksamhet . Om det visar sig att den organisation och det geografiskautbredningsområde, som försöket omfattar, inte är positiv urdemokratisynpunkt, bör det omprövas. Risken finns att den utökade regionalademokratin går ut över den lokala närheten till myndigheter och folkvaldaförsamlingar. I den utvärdering som ska följa försöket bör demokratifrågornadärför lyftas fram i alla sammanhang.Propositionens förslagNy länsindelning i VästsverigeRegeringen anger i propositionen att nuvarandelänsindelning i fungerar mindre väl.Vänsterpartiet delar denna bedömning och menar att särskiltförhållandena i men även iTrestadsområdet pekar på att det vore av värde att skapa mernaturliga läns- och landstingsgränser i västra för dåvarande Vpk har tidigare aktualiserat frågan ochföreslog då att länsgränserna borde ändras så att man skapade tre län av detvå existerande länen samt . Förslagetinnebar ett län för , ett län för och ett län för med norra ochDalsland.Västsverigeutredningen (SOU 1992:66) liksom Regionberedningen (SOU1993:97) föreslog en annan lösning vilken innebar att de tre länen Göteborgsoch län, samt skulle slås samman till ettlän. Dessa förslag har fått bred uppslutning från och länliksom från medan ett antal kommuner i har varit uttalatkritiska mot denna storlänslösning.Regering och riksdag har med anledning av detta gett i uppdrag till ensärskild utredare att se över gränsfrågorna för en ny länsindelning iVästsverige. Utredaren redovisade ett förslag som innebaratt de tre länen skulle slås samman ett län. Två kommuner i Skaraborgslänskulle dock föras till län.Regeringen har genom proposition 1996/97:108 ställt sig bakom utredarensförslag och föreslår i propositionen att ett västsvenskt storlän skall bildasden1 . Av detta följer också att ett nytt landsting skall skapasinnefattande tre landsting och som varit egensjukvårdshuvudman.Vänsterpartiet menar att det fortfarande finns skäl som talar för den lösningsom tidigare redovisade dvs med en länsindelning utifrån defyra naturliga befolkningscentra som redovisas i propositionen på sidan 52,bilaga 1, nämligen , Boråsregionen, centrala Skaraborgoch . Att ställa krav att denna lösning åter skulle övervägaskräver dock en ytterligare regional och lokal beredning som avsevärt skullefördröja tidpunkten för en behövlig länsreform. noterar vidareatt det i regionen finns en uppslutning kring den lösning som utredaren ochsedan regeringen stannat för. motsätter sig därför inte att detnya länet bildas.NamnfråganNär det gäller namn på det nya länet, menar det kan vara lämpligt att förhåller sig öppen försynpunkter och eventuella samlande förslag från politiskaförsamlingar och företrädare från det kommande länet ochlandstinget. Enligt mening kan namnetVästra vara ett namnförslag som börövervägas.Residensstad i det nya länet och dennya länsstyrelsenEtt grundläggande krav vid sammanläggningen av de trelänen är att sammanslagningen inte får innebära attbefolkningen-medborgarna förlorar i närhet och tillgång tillservice. Tvärtom måste målet med den nya organisationenvara att öka tillgänglighet och service för befolkningen i detnya länet. accepterar somresidensstad i det nya länet. Vi vill dock betona attvi ser en risk att uppbygget av den nya kankomma att innebära en kraftig centralisering avverksamheter. understryker därför vikten avatt verksamheter fördelas på ett välgenomtänkt sätt så att kravet på inomregional balanstillgodoses. Det är dock också viktigt att bevaka att kravet påinomregional balans inte leder till en statlig regional strukturmed nya mellanliggande beslutsnivåer. En sådan skiktningskulle riskera att öka byråkratin.Dessa delvis motstridiga krav ställer stora krav på utformningen av den nyalänsstyrelsens organisation. Det hade med dessa problem i beaktande varit enfördel om regeringen i föreliggande proposition hade kunnat redovisa etttydligare ställningstagande när det gäller hur den nya skallorganiseras.Svårigheterna ökar dessutom på grund av de sparkrav som ställs frånregeringens sida. Sparkraven bör utifrån dessa omständigheter omprövas ilikhet med vad utredaren av det nya storlänet kommit fram till. I sambandmed besluten om det nya Skånelänet tillkännagav efter förslag i enmotion från att sparkraven - åtminstone i en inledningsfas -bör mildras. Mildrade sparkrav är än mer motiverade i detta fall - inte minstmed tanke på att det nya länet är stort till ytan och består av områden av vittskilda karaktärer.Försöksverksamhet med ändradregional indelningÖverförandet av ansvaret för vissa statliga uppgifter till detnya regionala självstyrelseorganet stämmer i huvudsaköverens med försöksverksamheten i Skånelänet. Regeringenföreslår dock att kulturfrågorna undantas när det gäller detVästsvenska länet. ser inga skäl att undantakulturfrågorna i försöket med det västsvenska länet. Tvärtomär det viktigt att få en så bred försöksverksamhet som möjligtför att kunna ta del av de olika försök som genomförts påkulturens område. Kulturfrågorna bör därför omfatta försöketi det västsvenska länet. Detta är också ett tungt krav från defem partier som står bakom ansökan om att få startaförsöksverksamheten.Vänsterpartiet anser vidare att den svenska hanteringen av EU:sstrukturfonder bör få en bättre regional demokratisk förankring. De svenskabesluten kring och fördelningen av medel ur bör därförfalla inom det nya självstyrelseorganets verksamhet.När verksamheten med det regionala självstyrelseorganet inleds 1 januari1999, kommer inte någon ny styrelse för att utses. EnligtVänsterpartiets uppfattning är det inte bra att den regionala demokratiskainsynen i verksamhet försvinner. Det är olämpligt eftersomdenna insyn bl.a. handlar om så viktiga frågor som polisväsendetsorganisation och verksamhet. Därför bör försökslänen vara skyldiga att införanågon form av regionalt-parlamentariskt förankrade samrådsgrupper i frågor,som starkt berör medborgarnas vardagsliv.Eftersom får en annan roll och det nya självstyrelseorganetsordförande i fortsättningen blir regionens främste företrädare, börlandshövdingetiteln avskaffas och ersättas med en annan titel, någon form avmyndighetschef.I och med den nya försökmodellen får och landshövdingen enannan roll . Enligt mening borde detta understrykasgenom att titeln landshövding avskaffas som benämning på länsstyrelsenschef. En ny titel för chef skulle understryka att länsstyrelsenansvarar för och samordnar den statliga myndighetsutövningen inom länetmedan direktvalda politiker är de främsta företrädarna för länets intressen.Framställningar från andra länI proposition 1996/97:108 redovisar regeringenuppfattningen att det västsvenska försöket med utökatregionalt självstyre är det sista som kommer att beviljasunder försöksperioden. Detta är en märklig uppfattning,eftersom det i alla län och landsting pågårdiskussion i dessa frågor. Såväl somVästerbottens län och har ansökt om att fådelta i försöken. Andra län befinner sig i startgroparna ochför samtal om att få deltaga i försöken. Alla dessa länkommer att nekas om väljer att ställa sig bakomregeringens uppfattning att det västsvenska länet är det sistaförsökslänet. Detta vore olyckligt då frågan om hur denregionala nivån skall utvecklas är en av landets viktigasteframtidsfrågor.När försöksverksamheten väl är genomförd, skall olika alternativ kunnautvärderas utifrån praktiska erfarenheter. Då kan och skall frågorna diskuterasi län och diskuteras med utgångspunkt i ett underifrånperspektiv. Ettperspektiv som förutsätter att medborgarna i varje kommun ska kunnapåverka sitt läns utformning och befogenheter. Fler försök breddar dendebatten och ger också fler erfarenheter från praktiska försök med utökatregionalt självstyre. är försöken begränsade till , med denbefolkningsstruktur och de förutsättningar som gäller där. Försöket iJämtland, med det sk Jämtforum har kommit av sig och var inte hellerreglerat på samma sätt som övriga försök, vilket gör att ochNorrland är utan försök på detta område. Därför bör regeringens slutsats omatt redan nu säga nej till flera försöksverksamheter avvisas.Ändringar i vallagenNär det gäller benämningen på valkretsarna menarVänsterpartiet att de förslag som redovisas i propositioneninte bör bifallas av . Att snabbt och definitivt tabort gamla länsnamn och byta dessa mot benämningar pågeografisk riktning inom det nya länet är fantasilöst ochtroligen inte särskilt folkligt förankrat. Den föreslagnaförändringen i vallagens andra kapitel, 2 §, bör således avslåsav . Om under beredningen av ärendetoch efter hörande av företrädare och befolkning i de aktuellavalkretsarna kan enas om samlande förslag bör riksdagenkunna fastställa sådana benämningar på de aktuellavalkretsarna. Om detta ej är möjligt under beredningstidenbör hos regeringen begära nytt förslag till namn påvalkretsarna. Enligt mening finnas detövervägande skäl som talar för att bibehålla nuvarande namnpå valkretsarna, men med den förändringen att ordet "läns"tas bort i vallagens andra kapitel, 2§, punkt 18, 19 och 20.De nya valkretsarna blir då norra valkrets,södra valkrets och valkrets. Bohuslänsvalkrets behålls oförändrat. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Den fortsattahandläggningenRegeringens sparkrav tycks utgå från tanken att när manlägger samman tre län till ett län kan man i princip ta bortkostnaden för administrationen av två län. Detta synsättäventyrar medborgarnas tilltro till försöksverksamheten.Försöket kommer då med rätta främst att uppfattas som ettförsök att spara pengar. Ett försök för att utröna hur och varman lättast rationaliserar verksamheter och var denmedborgerliga servicen ska dras in.Som tidigare påpekats, har utredaren av sammanslagningen till ettvästsvenskt län påpekat att den föreslagna besparingen är omöjlig attgenomföra. Detta är en ståndpunkt som delar. Besparingen kanbli något lättare att klara om den skjuts , men i princip kvarstårde flesta problemen också när besparingen sker under en längre tidsperiod.Den föreslagna besparingen kan vara ett uttalat mål, men den måstekonsekvensbeskrivas och analyseras noga om den ska verkställas.När det gäller organisationen av annan statlig förvaltning inom det nyalänet är det naturligtvis bra om den stämmer överrens med den nyalänsindelningen, men centraliseringseffekter liksom nya nivågrupperingar avledningsfunktioner bör också utredas och konsekvensbeskrivas noga innan degenomförs. Sådana åtgärder får inte leda till att medborgarna upplever att denmyndighetsservice som finns försämras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om synen på den regionala utvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demokrati- och servicefrågor i det nya storlänet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de föreslagna sparkraven på det nya försökslänet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvaret för kulturfrågorna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samrådsgrupper i den nya verksamhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om landshövdingetiteln,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamhet i fler län än där sådan redan beviljats,9. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i 2 kap. 2 §vallagen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om namnen på de aktuella valkretsarna.