mot · GK02Bo26 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i Nej till västsvenskt storlänÄrendet och dess beredningFörslag om ändrad länsindelning i har lämnatsav Regionberedningen i delbetänkandet ochSkåne - regioner i förändring (SOU 1993:97).Regionberedningen presenterade förslag till utformningen avden offentliga organisationen på regional nivå islutbetänkandet Regional framtid (SOU 1995:27).I prop. 1995/96:38 Länsindelningen i och m.m. bedöm-de regeringen att: "Det finns en bred uppslutning kring en länsindelnings-reform i . Den närmare utformningen av ett nytt västsvenskt län äremellertid ifrågasatt och därför går det inte nu att lägga fram ett långsiktigthållbart förslag om ny länsindelning.Förutsättningarna för den framtida länstillhörigheten för vissa enskildakommuner i regionen måste övervägas ytterligare. En särskild utredarekommer att tillkallas för detta. Inriktningen på arbetet bör vara att i principGöteborgs och , samt den 1 januari 1998läggs samman till ett västsvenskt län som länsstyrelserna i berördalän förs samman. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i fråga om länsindelningen i västra ." Detta blev ocksåriksdagens beslut. I enlighet med detta riksdagsbeslut tillsattes en särskildutredare med inriktning att skapa ett framtida storlän. Utredaren har utrett hurdet framtida storlänet skall se ut (vilka kommuner som skall ingå i det), inteom det skall bildas. Inte heller har utredaren förutsättningslöst utrett för-ochnackdelar och vad de framtida storlänsinvånarna tycker om saken. Ipropositionen stod det nämligen uttryckligen att inriktningen på det fortsattareformarbetet bör vara att i princip och , samtSkaraborgs län läggs samman till ett västsvenskt länsamtidigt som länsstyrelserna i berörda län förs samman.Regeringen skrev i propositionen: "Regeringens bedömning är att motbakgrund av de entydiga ställningstagandena i och samtÄlvsborgs län efter överläggningar med företrädare för olika politiska partieroch andra aktörer finner regeringen att det trots allt finns starka skäl för attSkaraborgs län i princip bör ingå i ett nytt västsvenskt län." "För dettaändamål avser regeringen att tillkalla en särskild utredare, som genomöverläggningar med berörda parter i skall klarlägga den framtidalänstillhörigheten för enskilda kommuner i gränsområdena. "I prop. 1995/96:224 Följdfrågor med anledning av den ändradelänsindelningen i län m.m. redovisade regeringen sin avsikt attåterkomma till beträffande länsindelningen i västra undervåren 1997.En särskild utredare tillsattes, i enlighet med prop. 1995/96:38, för attklarlägga den geografiska utformningen av storlänet. I uppdraget ingick ocksåatt utarbeta underlag för lokaliseringen av regional offentlig förvaltning ochatt lämna förslag till val av residensstad.En annan utredare fick i uppdrag att utreda hur en länsstyrelseorganisationskulle kunna se ut. Uppdraget bestod i att ange närmare form och innehåll förden decentraliserade länsförvaltningsorganisationen. Dessa utredningarredovisade sina förslag den 13 december 1996.Vad vill regeringen?I propositionen föreslår nu regeringen att , och förutom ochMullsjö kommuner läggs samman till länmed som residensstad. Länssammanslagningenföreslås träda ikraft . Nuvarandelänsstyrelser läggs samman till en länsstyrelse. Regeringenföreslår också att storlänet skall omfattas av den lagregleradeförsöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelningsom tidigare beslutat om i fråga om ,och län. Försöksverksamhet föreslås omfattadet regionala utvecklingsansvaret, beslut om fördelning avregionalpolitiska och andra utvecklingsmedel samt ansvaretför frågor om regional transportinfrastruktur. Dessa statligauppgifter skall då hanteras av det nybildade landstinget.Försöksverksamheten föreslås inledas ,efter en övergångsperiod , i samband med att detnya bildas och liksom i övriga län pågå fram tillutgången av år 2002.Det nya länetDet föreslagna nya länet omfattar av landets yta och haren befolkning på närmare 1,5 miljoner eller av Sverigesbefolkning. Hälften av befolkningen bor iGöteborgsregionen. Den andra hälften fördelas på trehuvudområden, /, ochFyrstadsregionen. Det omfattar 49 kommuner, det störstaantalet i något län i . I storlänet finns mycket somförenar men också mycket som skiljer. Det regionalamönstret innehåller en komplexitet och variation som ärpåfallande.Hälften av befolkningen finns alltså i med bredarbetsmarknad och storstadskultur. Glesbygdsområden finns i de nordvästradelarna och även i delar av med vikande befolkningsutvecklingoch problem med sysselsättningen. Det finns utpräglade slätt- och jordbruks-bygder, kust- och skärgårdssamhällen samt koncentrerat högindustrialiseradeområden. Stora trafikleder förbinder områdena med varandra. Det sker en stordaglig arbetspendling över allt större områden. Pendlingen är störst kringGöteborg.Näringslivet är i hög utsträckning internationellt inriktat. blirdet största industrilänet i landet räknat i antal sysselsatta. Tjänstesektorn ärmindre än riksgenomsnittet och till stor del koncentrerad till Göteborg.Turismen utgör en viktig del. En femtedel av landets livsmedelsproduktionoch halva yrkesfisket finns i länet.I länet finns goda och varierande livsmiljöer men också betydandemiljöproblem. är en hårt belastad region när det gällerföroreningar, de kritiska belastningsgränserna för bl a kväveutsläppen kraftigtöverskridna och av sjöarna är två tredjedelar försurade. Enligt iÄlvsborgs län ökar barrförlusterna på gran och tall på grund av försurandeutsläpp. En av de allvarligaste effekterna av luftföroreningarna ärmarkförsurning, vilken är ett stort hot mot bl a skogsproduktionen. Attvägtrafikens utsläpp, vid sidan av industrins, är en kraftigt försurande faktorär också välkänt.Västsveriges miljö är som sagt hårt utsatt, nedfallet måste minska kraftigtom försurningen av mark och vatten ska upphöra. Ett nödvändigt sådantsamarbete i för att minska utsläppen kräver dock inte någotstorlän.Sveriges länsindelning har bestått nästan oförändrad . Myckethar hänt i vårt samhälle . Det är också det som ofta föranleder attkrav ställs på en förändring av länsindelningen. Därmed inte sagt att en nylänsindelning behöver betyda större län, men län mer anpassade efter dagensbehov.FörsöksverksamhetenLänsstyrelserna i och , ochSkaraborgs län har gemensamt lämnat in en framställning omatt få ingå i en försöksverksamhet med en mer samordnadstatlig länsförvaltning (fr.o.m. enligtproposition). Företrädare för fem riksdagspartier iVästsverige (s, v, c, fp, kd) har härefter inkommit med enframställning om att få genomföra en försöksverksamhetmed ändrad regional ansvarsfördelning fr.o.m. 1 januari1999. Förslaget utgår från att de tre landstingen i Göteborgsoch , och samt motsvarandelandstingsverksamhet i bildar ny regionmed direktvalt fullmäktige.UtvärderingOklarheterna om storlänets roll och uppgifter försvårar denutvärdering av storlänet som skall ske mot bakgrund av attdet är tänkt att vara en sexårig försöksverksamhet. Målen förstorlänet måste vara tydliga om man skall kunna seriöstutvärdera graden av måluppfyllelse. Lokalisering ochdimensionering av olika verksamheter har regeringen iförslaget överlåtit åt en organisationskommitté. En särskildutredare tillkallas för att ta fram beslutsunderlag för ensammanslagning av de fyra försäkringskassorna.Om utvärderingen skall kunna genomföras kontinuerligt och övervägandenmed förslag kunna redovisas , måste försöketvara så flexibelt ordnat att förändringar och ev "återställare" skall kunnagenomföras. Några sådana möjligheter finns inte beskrivna i regeringensförslag och inte heller har direktiven tillkännagivits för den särskildaparlamentariska utvärderingskommitté som kommer att tillkallas.Inga hållbara argument för ett storlänDet är omöjligt att hävda att bildandet av ett storlän harfolkligt stöd. T ex i är motståndet mot detvästsvenska storlänet stort. Endast , ,, och kommuner i länställde sig positiva till Regionberedningens förslag att ävenSkaraborg skall ingå i ett nytt västsvenskt storlän. Det ärendast 5 kommuner av 17.Miljöpartiet ifrågasatte vid riksdagsbehandlingen vad utredaren egentligenskulle utreda. Kan det överhuvudtaget kallas "utredning" att åka på turné ochinhämta synpunkter, när alla visste vad regeringen ämnade göra? Det endaman inte visste var vilka kommuner som skulle ingå i storlänet. Men det gårinte att administrera fram kreativitet och samarbete! Det går inte heller attbesluta om det, genom att skapa nya gränser! Men det går att skapanödvändiga förutsättningar, men de måste växa fram ur behoven underifrån,inte komma som en pålaga från ovan.Vi miljöpartister förväntar oss inte att någon på allvar skall tro att detfrämjar samarbete och utveckling, när t ex en mycket stor majoritet avSkaraborgs kommuner körs över och frågan om storlänet fortsätter att drivassom om enighet rådde.EkonomiCivildepartementet gav Statskontoret iuppdrag att redovisa ekonomiska och övriga administrativakonsekvenser av en sammanslagning av län i ochVästsverige. Avsikten med uppdraget var att kartlägga ochredovisa vilka ekonomiska konsekvenser som skulle följasav en sammanslagning. Uppdraget avsågRegionberedningens förslag. Dels sammanslagning avGöteborgs och , samt jämteKungsbacka kommun i , dels ensammanslagning av enbart och samtÄlvsborgs län. Av Statskontorets rapport framgår att detfinns pengar att spara. Men till vilket pris? Storskaligalösningar leder ofta till mer byråkrati och ökad byråkratileder i sin tur till ökade kostnader.Den ovan nämnda organisationskommittén skall försöka hitta debesparingar på som regeringen krävt i samband medlänsförändringen. Det blir ingen lätt uppgift. Utredaren, landshövding , har bara hittat 20 rimliga sparmiljoner!RationelltRegeringen hävdar också att det skulle vara mer rationelltmed ett större län. Hur och framför allt för vem det skullevara mer rationellt redovisas inte. Knappast för den enskildeindividen i varje fall. Den enskilde individen upplever iställetett längre avstånd till beslutsfattare och att resurser dras frånregionens kransområden till storstäder. Det av regeringenföreslagna skall bestå av 49 kommuner.Vad ger detta för effekter på demokratin, småskaligheten ochnärheten till invånarna? Det har inte regeringen eller för dendelen Regionberedningen kunnat visa. Inte heller har mankonkret kunnat visa vilka andra fördelar som skulle vinnasmed ett storlän. Regeringen erkänner att "svårigheterna meden stor organisation inte skall underskattas", men manfortsätter med att "det erbjuder likväl avsevärda möjlighetertill rationalisering och effektivt handhavande av olikauppgifter".EU-anpassningI propositionen hävdas att "utvecklingen på den europeiskakontinenten lett till att den regionala nivån fått ökadbetydelse i såväl ekonomiskt som politiskt avseende". Manvill t o m EU-anpassa länsindelningen! Men man missar enviktig sak, nämligen att regionerna i EU ofta,befolkningsmässigt, är oändligt mycket större än vad ettvästsvenskt storlän skulle bli. Det är skrämmande om det ärsjälva EU-anpassningen som skulle styra de nyaadministrativa gränserna inom . Och det är definitivten bakvänd tanke att tro att man kan stärka småskaligheten,lokala engagemang och beslut, genom att centralisera. Vi ärövertygade om att det paradigmskifte vi står inför, och påmånga sätt är mitt uppe i, innebär att utvecklingen kräversmåskaliga enheter, mer av delaktighet och självtillit, samtökat samarbete mellan människor för att skapa ett mindresårbart samhälle.Regeringen skriver i propositionen: "För utvecklingen i utgörnuvarande länsgränser en olägenhet från planerings- och samordnings-synpunkt. "Självklart behöver vi mer samarbete, både inom och mellanlänen i ! Men det har redan delvis lösts genom kommunalförbundoch andra samarbetsorganisationer - efter behov som uppstår och förändrasöver tiden.Sveriges inträde i EU och vår representation i olika EU-organ utgör i siginget skäl för förändringarna i beslutsstrukturerna. EU-medlemskapet ger isig heller inga konsekvenser för den administrativa regionala indelningen.Sverige kan som EU-medlem ha hur många eller få, stora eller små län somhelst. Den regionala situationen ser för övrigt mycket olika ut i olika EU-länder. Ingenting talar för att ett län med föreslagen geografisk omfattningskulle bli starkare och mer konkurrenskraftigt i förhållande till EU än denuvarande länen. Storskalighet är inte lika med framgång och effektivitet,snarare tvärtom!Europas storregioner inom EU har ju i vissa fall en befolkning som ärdubbelt så stor som totala. Varför skulle små kommuner i regionensperiferi ha lättare att utveckla sitt svaga näringsliv och lösa de storaarbetslöshetsproblemen inom ramen för ett storlän jämfört med att fortsättasitt utvecklingsarbete i de nuvarande länen?Många förespråkare för storlänet sätter likhetstecken mellan storlän och denödvändiga problemlösningarna, men visar inte på hur det sambandet ser ut.Man kan befara att det är samma samband som vi såg inför EU-omröstningendå t ex både arbetslösheten och matpriserna skulle sjunka, bara vi blevmedlemmar i underskottAvståndet mellan styrda och styrande har i ettnärdemokratiskt perspektiv ett klart samband medfolkförankringen. De stora avstånd som finns inom storlänetinnebär alltså ur demokratisk synvinkel en nackdel. Dalslandskulle t ex bara representeras av fyra ledamöter i det nyafullmäktige. Är det en vettig representation?FolkomröstningI och har det genomförts folkomröstningar omstorlänet. Men det gäller inte storlänet som sådant, utanvilket län man vill tillhöra. I övriga kommandestorlänskommuner har inga folkomröstningar alls hållits,trots att detta är en kontroversiell fråga som i tidigareopinionsmätningar har visat sig sakna folkligt stöd.Vad borde vi göra istället förstorlänet?Det behövs motvikter, både i , ochNorrland, mot suveräna ekonomiska ochmaktpolitiska position i . Frågan är vad som krävs föratt en sådan motvikt skall uppstå? Storlän är, enligt vårmening, fel väg. Det handlar inte om storleken utan omkvaliteten. Regeringen borde ta intryck av regionforskarenRonny idéer om vad de nu aktuellalänen/regionerna bör vidta för åtgärder för att stärkas.Kommunerna i det föreslagna storlänet bör t ex ha mer avbehovsstyrt samarbete inom och över länsgränserna(kommunalförbund o dyl).Initiativ kan inte kommenderas fram. Speciellt inte som storlänet saknarfolklig förankring. Toppstyrda önskemål har en sällsynt förmåga att inte gå iuppfyllelse. Storlänet är ett förslag sprunget ur desperation från en handfullpolitiker och tjänstemän i då man famlar efter lösningar för att få medsig medborgarna i att utveckla demokratin och hitta lösningar på t exarbetslösheten.Vi lever i då storskaliga system och centrala lösningar fungerar alltsämre. Alternativet är småskalighet och flexibla nätverk. Det finns en radexempel på hur kommuner har samarbetat, oavsett länstillhörighet, på frivilliggrund. Detta samarbete skall understödjas och uppmuntras istället för attkraften i regionen i stor utsträckning går åt till att sjösätta en otidsenligochstorskalig lösning.Enligt de gröna kan det finnas anledning att se över gräns-dragningarna för länen i . Men inte för att skapa något storskaligt,utan för att göra gränserna mer rationella och efter folkets vilja och känsla avtillhörighet. Varje förändring av länsgränser måste alltså underställas folk-omröstningar i berörda kommuner.Miljöpartiet har krävt en förändring av läns-/regionorganisa-tionen, bl a med beslutande regionfullmäktige i länen, som tar över lands-tingens uppgifter och en stor del av nuvarande och har beskatt-ningsrätt. uppgifter bör begränsas till att utgöra "statensförlängda arm". Subsidiaritetsprincipen skall självklart vara ledande ochkommunernas roll stärkas så långt det är möjligt inom regionerna. I ett stor-län, som det föreslagna, kan tyvärr det mesta av den eftersträvade demokrati-vinsten, med ett regionfullmäktige, gå förlorad på grund av gles represen-tation och avstånd mellan beslut och berörda. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1996/97:108,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kravet på folkomröstningar i berördakommuner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av den nya länsindelningen och försök med ändradregionorganisation.