mot · GK02So52 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:120 Handikappolitik När blir vårt samhälle handikappvänligt?I sin skrivelse om handikappolitik (96/97:120) sammanfattarregeringen kapitlet med attunderstryka behovet av förbättringar för funktionshindradepersoner vad gäller bostadsförsörjning och tillgängligheten ivardagsmiljön. uppdras att samordna och utformaprogram, där kommuner skall bjudas in för att delta ipilotprojekt. Samråd skall ske med handikapp-organisationerna och andra berörda. I uppdraget ingår ocksåatt inventera vad som redan gjorts och vad som planeras avkommunala och privata fastighetsägare för att begränsahinder för framkomlighet på allmänna platser och i offentligalokaler.UtredningarnaPlan- och byggutredningens förslag om krav på att lättåtgärdade hinder, i publika lokaler och på befintliga allmännaplatser, skulle åtgärdas , har tidigare skrinlagtsför att man befarade alltför stora kostnader för kommunerna.Den bostadspolitiska utredningen påpekade bristen påkunskap när det gäller tillgänglighetsfrågorna och ville ökainformationen. Upp till hälften av alla kommuner saknar idagsärskilda handikappolitiska program.Pilotprojekt istället förfullskaligt genomförandeRegeringen inser behovet men vill i den här skrivelsen integå längre än att få igång ett utvecklingsarbete, s.k.pilotprojekt, i några kommuner. Med medel ur Allmännaarvsfonden vill man garantera medverkan avhandikapporganisationerna och programtiden sägs begränsadtill en period av tre år.Miljöpartiet vill ha ettjämlikt samhälleMiljöpartiet de gröna har i flera motioner tidigare hävdatbehovet av att undanröja hindren i samhället förfunktionsnedsatta personer. I motion 1996/97:So812 sägsbl.a. :Handikappanpassning ska vara en självklarhet både vid nybyggnad ochombyggnad. Det gäller alldeles speciellt offentliga lokaler, affärslokaler,skolor, i väntsalar och på sjukhus. För att kunna tala om jämlikhet ochvalfrihet måste ett nytänkande till.Handikapporganisationernakräver åtgärder nuMiljöpartiet menar liksom DHR (De handikappadesriksförbund) med flera handikapporganisationer att det intefinns anledning att dröja längre. Vi vill ha en lagstiftningsom innebär att enkelt åtgärdade hinder skall undanröjasinom en given tidsram. Ofta är det tidigare förbiseenden somidag skapar hinder. Plan- och byggutredningens förslag omenkelt åtgärdade hinder lades till grund för lagstiftninggenom proposition 1994/95:230, som innebar att kommuneroch byggherrar skulle få på sig att genomföraåtgärderna. Kostnaderna skulle fördelas på de berördaverksamheterna, om ansvars- och finansieringsprincipentillämpades. Men när propositionen kom på bordhade regeringen backat. Man föreslog enbart detutredningsuppdrag till som nämnts ovan.Nu krävs det lagstiftningMed tanke på att förändringarna sker i långsam takt, bl.a. pågrund av att nybyggnationen är så låg, krävs det enlagstiftning, som i första hand inriktas på enkelt åtgärdadehinder och en tidsram. Med den nu ganska omfattandeombyggnadsverksamheten skulle då anpassningsåtgärdernabli en självklar del i arbetet.Miljöpartiet ser också allergisaneringsåtgärder som en av anpassnings-åtgärderna. Eftersom av befolkningen är mer eller mindredrabbade av allergi- och överkänslighetssymtom på grund av "sjuka"inomhusmiljöer, måste även fukt- och mögelproblem åtgärdas för att skapatillgänglighet.Vi inser att det kan vara praktiskt omöjligt att göra helabostadsbeståndet tillgängligt för precis alla. Detta gäller t.ex. i gamlakulturmiljöer, där ingreppen som skulle krävas, kan förändra arkitektur,estetik m.m. på ett negativt sätt. Det bör alltså finnas möjlighet att undantasådana boende- och kulturmiljöer, som inte går att anpassa utan att desamtidigt förlorar för mycket av sin karaktär.I nyproduktionen, som byggs ekologiskt och socialt anpassat, är sådanahinder ofta lätta att undvika. Men handikapporganisationernas inflytande vidplaneringen måste stärkas för att fortsatta förbiseenden skall undvikas.Plats för allaBarn med små ben och mycket "trill" i kroppen, gamla medsvaga ben och trötta käppar, rullstolsbundna och syn- ochhörskadade, astmatiker, allergiker och alla vi andra, mer ellermindre handikappade, måste kunna umgås med varandra ochfungera tillsammans utan att trottoarer, trappor, dörrar,avsaknad av signaler, giftiga emissioner och mögelangreppskall hindra oss. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna om behovet avlagstiftning om undanröjande av enkelt åtgärdade hinder i enlighet med vadsom anförts i motionen.