mot · GK02N27 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning 1 SammanfattningVi tror inte att kärnkraften kommer att avvecklas med regeringensenergiproposition som grund. Det kännetecknande draget i regeringensenergiproposition är nämligen att den saknar varje form av nyttstyrmedelspaket för att ställa om energisystemet och därmed bortser frånde möjligheter och den dynamik som skapas när efterfrågan på det nyaskapas. Det är även en allvarlig felsyn när man fortsätter att nästanensidigt inrikta sig på fortsatt forskning i stället för att kombinera dettamed reala satsningar i verkligheten. Mycket har ju hänt inomenergisektorn, så låt den nu växa på en ekologiskt betingad marknad dären rad olika aktörer ges möjlighet att satsa!Visserligen aviseras en avvecklingslag, liksom några marginella för-ändringar i energibeskattningen. Men stöd till investeringar, forskning ochutveckling ligger kvar på oförändrat låg nivå eller uppseendeväckande nogpå lägre nivå än i det förra energipolitiska beslutet. Detta illustreras avexemplen i följande tabell.Tabell 1: (Anslag () 1991mkr 1997mkr )Detta är en mycket märklig strategi från regeringens sida. Vi finner detbåde uppseendeväckande och fullständigt orimligt att stödet för solvärmetas bort!Regeringen presenterar således inte en politik för omställning avenergisystemet, utan bara en politik som i bästa fall kan leda till stängning avtvå kärnkraftreaktorer med bibehållen eller förstärkt elbalans till priset avökade koldioxidutsläpp. Propositionen kan knappast kallas en energipropo-sition. Möjligen kan den benämnas elproposition.Miljöpartiet de grönas energipolitik innebär - till skillnad från den avregeringen presenterade politiken - en total omställning av energisystemettill elproduktion med förnybara energislag och en slutgiltig avveckling avkärnkraften till år 2010.Miljöpartiet de gröna visar i motionen hur minst tre kärnkraftreaktoreravvecklas som koldioxidutsläppenfrån energisektorn minskar. Det innebär att vi utöver regeringens förslag villavveckla ytterligare minst en reaktor. Detta måste betraktas som helt ienlighet med vad Linje 2 lovade inför folkomröstningen och borde därförkunna få majoritetens stöd i . Lägre ambitionsnivå än så kan intevara rimlig!Den strategi de gröna föreslår för kärnkraftsavvecklingenskiljer sig från regeringens och omfattar hela avvecklingen, inte bara inled-ningen. Vår strategi innebär ett aktivt utnyttjande av marknadsekonomiskastyrmedel för huvuddelen av kärnkraftsavvecklingen utifrån grundupp-fattningen att alla energislag skall betala sina fulla kostnader. Detta bordevara självklart även för gamla partier vars ideologi bygger på traditionellmarknadsekonomi. En avvecklingslag utnyttjas, även i vårt förslag, iinledningen av avvecklingen och som komplement till de ekonomiska styr-medlen. Men vi betonar, till skillnad från regeringen, att avvecklingslagenbör ha en utformning som gör att ersättningen till reaktorägarna baseras påbl.a. säkerhetsnivån och miljöpåverkan för respektive avvecklad reaktor. Vifinner det orimligt att ersätta reaktorägarna utifrån ett fiktivt värde somkunnat sättas p.g.a. ofullständiga bedömningar framräknade genom ennärmast planekonomisk energipolitik där externa effekter och traditionellariskkostnader borträknas! Genom regeringens förslag kommer offentligasektorn att tvingas betala mångmiljardbelopp till reaktorägarna - pengar somskulle göra betydligt större nytta inom den sociala välfärden och för direktamiljöinvesteringar.Vårt förslag innebär att kärnkraftselen kompenseras med minskad el-användning genom såväl konvertering från eluppvärmning som effektivise-ring och hushållning samt genom utbyggnad av ny elproduktion med förny-bara energislag.Miljöpartiet presenterar dessutom i motionen ett fullt ut finansieratomställningsprogram omfattande ca (om riksdagenansluter sig till förslag till styrmedelspaket) alternativt ca12,8miljarder kronor (om inte ansluter sig till förslag tillstyrmedelspaket), alltså ca 1,6 alternativt 3,7 miljarder utöver regeringensförslag.Vi hävdar att den svenska atomansvarighetslagstiftningen i grunden skallrevideras med inriktning mot att kärnkraftproducenterna skall betala sinaegna riskkostnader och ta ett fullt skadeståndsansvar i händelse av enreaktorolycka. Det är orimligt att de som investerar i solvärme, vindkrafteller biobränslen skall bekosta sina egna försäkringar fullt ut, medan ägare avkärnkraftverk skall undantas från denna skyldighet. Marknaden, som påståsförsvara kärnkraften, bör själv få bedöma det verkliga marknadsmässigapriset på el från kärnkraften.Vi avvisar vidare bestämt den glidning i klimatpolitiken som redovisas ipropositionen. internationella åtaganden på klimatområdet skallligga fast. skall driva en nationell politik som gör att dessa åtagandenuppfylls. Ursäkter av typen "men dom andra gör ju inte", kan inte utgöragrund för att svika internationellt givna löften. Vi accepterar således intesatsningar på fossilgas.Vi anser att den biologiska mångfalden skall skyddas i enlighet med dekonventioner som skrivit under. I linje med detta motsätter vi ossutbyggd vattenkraft på det sätt som regeringen aviserar, tvärtom vill vigrundlagskydda de sista orörda älvarna. Vi ser, vilket redovisas detaljerat imotionen, en god utvecklingspotential för hushållning, effektivisering,biobränslen, stor- och småskalig vindkraft samt även modern solvärme- ochsolcellsteknik.2 Inledning - vår grundsynMiljöpartiet de gröna grundar sina energipolitiska ställningstaganden pånågra strikt naturvetenskapliga grunder:- Såväl fossila bränslen som kärnkraft måste avvecklas därför att de inteär uthålliga.- Det är förenat med stora risker att vänta med avvecklingen eftersomgrundläggande livsbetingelser hotas.- De egentliga kostnaderna för båda energislagen, och de verksamheterde används till, ökar så kraftigt - sedda ur ett grundläggandenaturvetenskapligt perspektiv - att vi aldrig får bättre råd än nu attgenomföra förändringsarbetet.Vår grundsyn är således att det är såväl naturvetenskapligt nödvändigtsom ekonomiskt önskvärt att nu bygga upp långsiktigt hållbaraenergisystem. Priset för den nödvändiga omställningen blir högre julängre vi väntar.Världens energiförsäljare är mäktiga. Deras uppdrag är att sälja bilden avatt större energiomsättning leder till ökad välfärd. Olje- och kärnkraft-intressena har en stark ställning då det gällt att forma denna världsbild sombygger på tesen att mer är detsamma som bättre. Den stora utmaningen är nuatt ompröva denna världsbild i grunden.Jordklotet tål helt enkelt inte att vi fastnar i det gamla synsättet. Det ledeross in i en situation som är ekologiskt ohållbar - och därmed också så socialtohållbar att det vi lärt känna som demokrati hotas.En rimlig bedömning är att de rika industriländerna, som bara omfattartjugo procent av jordens befolkning, måste halvera sin energianvändning omvi skall klara av vår gemensamma överlevnad på vårt hem i . Vi,de gröna, hävdar bestämt att en "utveckling" som inte håller föratt ge framtida generationer välstånd inte är värd namnet. Vi hävdar, trots attdet kan uppfattas som obekvämt, att alla människor har rätt till ett rättvistmiljöutrymme och att vi alla måste lära oss att leva på ett sätt som alla kanleva alltid. Detta medför att vi i vår del av världen måste ändra livsstil.Ingenting säger att den nya hållbara livsstilen skulle ge sämre välfärd . Det samhälle vi lever i, trots stor energiomsättning, harinte ens lyckats klara de målsättningar som sätts upp: låg arbetslöshet ochstabil ekonomi. Än mindre har miljömålen kunnat uppnås.Miljöpartiet de grönas uppfattning är att användningen av fossila bränslenskall minskas samt att kärnkraften skall avvecklas helt. Vårtmål är inte att ersätta bortfallet av energi fullt ut. Även biobränslen,solcelleroch andra mer kretsloppsbaserade tekniker måste ses i ett globalt perspektivoch det gäller att finna en optimal användning snarare än en maximal.Biobränslen får t.ex. inte användas i sådan omfattning att skogen och denbiologiska mångfalden utarmas eller genom att energigrödor drivs framgenom ett intensivt jordbruk baserat på konstgödsel och kemikalier. Ävenproduktion av vindkraftverk, solceller och annan modern energiomvand-lingsteknik medför självfallet en miljöbelastning som måste hållas på en förnaturen hållbar nivå. Effektivisering av energianvändningen, dvs. att ta tillvara energins arbetsinnehåll (exergin), genom ny modern teknik, både iproducent- och konsumentledet, är i detta perspektiv en viktig faktor. Menännu viktigare är att samhället styrs, främst genom ekonomiska styrmedel,på så sätt att energiomsättningen hålls på en, ur globalt perspektiv, hållbarnivå. För de gröna är det dessutom naturligt att peka på att denmaterialistiska världsbilden som dominerar måste utvecklas till envärldsbild där social och kulturell livskvalitet väger tyngre än varugenom-strömning.I denna motion presenterar vi såväl en strategi som konkreta förslag på hurSverige skall kunna närma sig en mer hållbar utveckling inom energi-området. Strategin och förslagen har sin grund i det dagspolitiska läget ochhar därför anpassats till vad som borde kunna vara politiskt möjligt att redannu göra. de gröna vill naturligtvis gå fortare fram - vi ansert.ex.att kärnkraftens miljöpåverkande livscykel och säkerhetsbedömning är skälför en total avveckling . Vi avser att i denna motion arbeta medmodeller som kan leda till förbättringar utifrån målet att kärnkraftenavvecklats som koldioxidmål nås ochhållbara alternativ stimuleras.På samma sätt som dåtidens försvarare av ånglok hävdade att det varkapitalförstöring att investera i det nya, hävdar försvarare av kärnkraftatt det är kapitalförstöring att investera i det nya. Allvarliga drag av dettasynsätt återfinner vi i regeringens s.k. energiproposition, trots attambitioner-na sägs vara att avveckla kärnkraften.3 Riktlinjer för energipolitiken3.1 Energipolitikens målDen svenska energipolitikens mål bör vara att inom ramen för enekologisk bärkraftig utveckling skapaförutsättningar för att förse landet med förnybar energi på ett sätt sommedför att bl.a. näringslivet ges konkurrenskraftiga villkor och hushållenrimliga totalkostnader. Vårt förslag medför att varje energislaglångsiktigt skall bära sina egna samhällsekonomiska kostnader, ävenrisk- och miljökostnader. Genom att anpassa energisystemet till vad somär långsiktigt ekologiskt hållbart, skapas förutsättningar i försåväl en robust ekonomisk utveckling som en god social utveckling.3.2 Fullt risk- och miljökostnadsansvar införs i energisektornPrincipen att förorenaren skall betala sina miljökostnader har fastslagitsmed bred politisk uppslutning såväl i Riodeklarationen och Agenda 21som i EU:s grundtraktat. För energiområdet drogs motsvarande slutsatsvid 1995. Konferensens främstarekommendation till deltagarländerna var att ta bort subventionerna tillenergitillförseln och se till att alla kostnader - inklusive externamiljökostnader - internaliserades (inräknades).Det finns starka ekonomiska intressen hos flera av landets energiintensivaföretag att hålla energipriserna, särskilt elpriset, på en så låg nivå att detkräver statliga subventioner. Det har inte minst visat sig i den bitvis osakligasamhällsdebatt som förts inför det energipolitiska beslutet. De företrädare förnäringslivet som framträtt i detta sammanhang har tydligt visat att de inte ärberedda att låta energisektorn bära sina egna risk- och miljökostnader,som man hävdar sig värna marknadsekonomiska principer. I självaverket har man en syn på ekonomin som förskräcker: "Marknadsaktörerna"skall ta hem vinsten medan staten skall betala kostnaderna. Detta synsätt ärinte rimligt. De har på detta sätt inte bara avvisat en ansvarsfull marknads-ekonomi med rimliga miljöambitioner utan dessutom, vilket är än märk-ligare, avvisat möjligheten till långsiktiga förbättringar av konkurrenskraftensom i realiteten blir följden av ett ökat moderniserings- och omvand-lingstryck. Detta omvandlingstryck har positiva effekter genom att stimuleramodernisering och produktivitetsförbättringar.Ett exempel, som företrädare för näringslivet i borde fundera över,på detta är , som avsiktligt undvikt att subventionera energisektorn ochsom därmed haft relativt höga energipriser för sin industri. hargenomgått en snabb teknisk utveckling och nått betydande konkurrenskraftpå världsmarknaden, medan länder med subventionerade energipriser,exempelvis i östra , har haft ett lägre omvandlingstryck och enlångsammare teknisk utveckling. När företrädare för näringsliv ochfackföreningsrörelse vill konservera det gamla uppträder man på ett sätt somkan få allvarliga följder för den framtida svenska konkurrenskraften. Inteminst blundar man för det faktum att den starkast växande marknaden ivärlden är just den som innefattar miljövänlig, hållbara energiteknik! Mannegligerar dessutom det faktum att konsumenter ställer miljökrav påproduktionen och att länder som håller fast vid gammal teknik riskerar atthamna på efterkälken.3.3 Precisera och skärp säkerhetskraven på kärnkraftenI den svenska kärntekniklagen (1984:3) uttrycks helasäkerhetstänkande med tillhörande värderingar genom att bara konstateraatt "kärnteknisk verksamhet skall bedrivas på sådant sätt att kraven påsäkerhet tillgodoses" (3 §). Utifrån denna formulering är sedan helasäkerhetsarbetet delegerat till regeringen och de tekniska myndigheternapå området, och Statens strålskyddsinstitut.De svenska kärnkraftverken har kontinuerligt drabbats avsäkerhetsincidenter. Det gäller speciellt de äldre reaktorerna. Denna utveck-ling förvärras ju äldre de svenska kärnkraftverken blir. ifråga-sätter om säkerhetskravet i kärntekniklagen i praktiken är uppfyllt. Samtidigtär det ett faktum att aldrig klart uttryckt vilken säkerhetsnivå mankräver av den svenska kärnkraften. Mot bakgrund av detta kräver vi attkärntekniklagen preciseras och skärps, så att lagen mer detaljerat uttryckervilken säkerhetsnivå som skall krävas av de svenska kärnkraftverken. Miljö-partiet anser att frågan om kärnkraftens säkerhet inte bara är en teknisk fråga,eller en fråga om den mänskliga faktorn, som skall hanteras av de tekniskatillsynsmyndigheterna. Säkerhet är också en fråga om värdering, vilken börkomma till uttryck genom politiska beslut.Är då detta möjligt i när kärnkraftsägarna gärna ropar efterskadestånd så fort något påverkar deras verksamhet? infördeskrav på säkerhetshöjande förbättringar av reaktorerna. Man krävde attreaktorerna skulle förses med filter så att utsläpp till följd av härdsmältorskulle bli mindre och mindre sannolika. Detta var en sentida reaktion påhaveriet i (, TMI). Då ifrågasattes inte statensrätt att kräva ökad säkerhet som förutsättning för vidare drift. Inte hellerblevstaten skyldig ägarna för att den utökade kraven jämfört med vad som råddenär tillstånden gavs. Ökade krav medför naturligtvis att värdet på befintligareaktorer minskas, vilket underlättar en avveckling.3.4 Kärnkraften avvecklasDen förlamning som rått i den svenska energipolitiken i nära tvådecennier skulle kunna vara bruten genom energipropositionen, men detkräver att goda krafter nu påverkar innehållet när det gäller strategival.Propositionen innehåller nämligen en strategi som i realiteten kanförsvåra en avveckling av kärnkraften och en utveckling av de hållbaraalternativen.Kärnkraften skall, enligt , avvecklas med en kombination avlagreglering och ekonomiska styrmedel. Inledningen av avvecklingen skallske med en lag om kärnkraftens avveckling som gör en rimlig avvägningmellan reaktorägarnas och samhällets intressen. Därvid skall samhälletskostnader för miljö, hälsa och risker vid fortsatt kärnkraftdrift väga tungt iersättningsbedömningen. För den fortsatta avvecklingen skall ekonomiskastyrmedel som tydliggör kärnkraftens risk- och miljökostnader användas.Dessa styrmedel bör kombineras med tydliga politiska signaler om inten-tionen att avveckla kärnkraften möjligt.Kärnkraftsavvecklingen ger jobb. Energiproduktion med kärnkraft, oljaoch kol har stora kostnader för ändliga råvaror, miljöförstöring, risker ochavfall. För produktion med förnybara energislag är däremot arbetskrafts-kostnaderna ofta de dominerande. Detta innebär att en omställning avenergisystemet i riktning mot förnybara energislag har en kostnadsprofil somminskar såväl arbetslösheten som miljöförstöringen. Många ny arbets-tillfällen tillkommer i byggsektorn, som får omfattande uppgifter med attförnya energisystemets infrastruktur. Glesbygden tillförs arbetstillfällen iproduktion, förädling och transporter av biobränslen. Verkstadsindustrinutvecklas för att tillverka förnybar energiteknik till kraftvärmeverk, vind-kraftverk och solenergianläggningar. Omställningen skapar förutsättningarför verkstadsindustrin som kan leda till exportframgångar med modernförnybar energiteknik. Nya energieffektiva processer och produkter kommeratt utvecklas.3.5 Strategi för omställning av energisystemetDet är bra att regeringen tagit ett steg i energifrågan. Den av regeringenföreslagna strategin är emellertid otillräcklig för att nå det ekologisktuthålliga energisystem som även regeringen talar om. upprepade tillfällen, senast i överläggningarna om energipolitiken,visat hur en verklig omställning mot ekologisk bärkraft kaninledas och genomföras utan att äventyra vare sig ekonomi eller välfärd.I denna motion presenterar vi ånyo en omställningsstrategi som leder tillekologisk omställning av energisystemet. Strategin utvecklas i ettalternativt förslag till omställningsprogram, som visar - till skillnad frånregeringens förslag - inte bara på inledningen av kärnkraftsavvecklingenutan anvisar också vägen för den fortsatta avvecklingen. Vår strategiinnebär även att staten inte får onödiga kostnader för avvecklingen, utanatt beprövade principer (från bl.a. reduktionen av oljeanvändningen) medrelevanta miljöskatter får vara bärande.4 Avveckling av kärnkraften4.1 UtgångspunkterKärnkraften skall avvecklas i enlighet med folkomröstningsbeslutet, dvs.senast år 2010. Den pågående subventioneringen av kärnkraften skallsnarast möjligt upphöra. Subventionerna är huvudsakligen av två slag:1. Reaktorägarna betalar inte sina fulla riskkostnader. I händelse av enreaktorolycka är reaktorägarnas skadeståndsansvar för skador på tredjeman begränsat till maximalt c:a per reaktor. Det råderenighet om att de verkliga kostnaderna är mångfalt större. Mellan-skillnaden bekostas nu av staten.2. Reaktorägarna betalar inte sina fulla miljökostnader. Det gäller finan-sieringen av de framtida kostnaderna för att ta hand om kärnavfallet, mendet gäller också miljökostnader som uppstår på grund av såväluranbrytning som skador av radioaktiva utsläpp från de olika stegen iproduktionen av kärnbränsle. Dessutom medför både produktion ochomhändertagande av kärnbränsle respektive kärnavfall omfattandekoldioxidutsläpp, något som ofta glömts bort.Subventionerna skall avvecklas genom en skärpning och utveckling avde ekonomiska styrmedel som redan nu används i energipolitiken. Deekonomiska aspekterna av kärnkraftsavvecklingen utvecklas närmare iavsnitt 4.2 ekonomiska styrmedel. Frågan om hur en utveckladatomansvarighetslagstiftning bör se ut behandlas närmare i avsnitt6 skadeståndsansvar vid en reaktorolycka.Miljöpartiets bedömning är att kärnkraften i princip avvecklar sig själv omkärnkraftproducenterna åläggs att betala sina fulla kostnader, inklusive risk-och miljökostnader. För att inleda avvecklingen behövsemellertid en avvecklingslag, vilket tas upp i avsnitt 4.3.Kärnkraftselen skall huvudsakligen kompenseras med:1. Sparande, effektivisering och konvertering från uppvärmning med ) Effektivisering av energianvändningen.b) Omfattande konvertering från el- till biobränslebaseraduppvärmning (enskild samt fjärrvärme).c) Konvertering från el- till delvis solvärmebaserad uppvärmning.d) Minskad användning av de s.k. avkopplingsbara elpannorna ifjärrvärmesystemet.2. Ny elproduktion baserad på förnybara energislag i form av:a) Utbyggnad av modern biobränsleeldad kraftvärmeproduktion.b) En realistisk satsning på vinkraftutbyggnad.c) Utbyggnad av småskalig solvärmeproduktion.Miljöpartiet accepterar inte, vilket regeringen föreslagit, någon som helstutbyggnad av vare sig småskalig eller storskalig vattenkraft som innebärytterligare åverkan på ekosystemen i våra vattendrag. De fyra storaorörda Norrlandsälvarna bör dessutom grundlagsskyddas mot vidareexploatering. Däremot är vi positiva till förnyelse av äldre teknik i debefintliga vattenkraftverken, under förutsättning att det inte har negativaeffekter på naturmiljön.En ökad användning av fossila bränslen, vilket regeringen föreslår, är inteheller förenlig med den av beslutade klimatpolitiken. Förbränningav fossilgas, liksom förbränning av olja och kol, innebär att kolatomer somlegat lagrade i jordskorpan i årmiljoner släpps lösa i form av koldioxid iatmosfären, med växthuseffekt som följd. Fossilgas, som huvudsakligenbestår av växthusgasen metangas, förstärker effekten ytterligare genom attläckage av metangas från gasledningarna går ut i atmosfären. Uppskattningaranger att förluster och läckage av metangas till atmosfären uppgår till ca 1 %av den totala fossilgasproduktionen.Mot denna bakgrund anser vi att fossilgasen inte har någon funktion i densvenska energitillförseln utöver den marginella roll den har . Vi kommerdärför att motsätta oss varje förslag som direkt eller indirekt syftar till attbygga ut det svenska fossilgasnätet eller att dra internationella fossil-gasledningar genom . Import av norsk gaskraft är inte heller det ettekologiskt hållbart alternativ i utvecklingen av det svenska energisystemet.Det är bara en olycklig fortsättning på en beklaglig importpolitik baserad påändliga, fossila bränslen.4.2 Ekonomiska styrmedel för att avveckla kärnkraftenKärnkraftens risk- och miljökostnader skall fullt ut överföras tillproducenterna på följande sätt:1. Genom förändringar i atomansvarighetslagen och en successiv stegringav ansvarighetsgränsen skall riskkostnaderna överföras på reaktorägarna.2. Skatten på kärnkraftsel höjs från nuvarande /kWh med /kWhvarje år till ca /kWh år 2010.Förslaget till hur kostnaderna för kärnkraftens risker successivt skallöverföras till reaktorägarna beskrivs närmare i avsnitt 6. Syftet är attkärnkraften skall bära de fulla marknadsekonomiska kostnaderna för derisker för en stor kärnkraftsolycka den är förknippad med. Kostnadernakan komma att tas ut i form av ökade räntekostnader, kostnader förriskdelningsavtal eller på annat sätt, beroende på vilka lösningarföretagen finner för att fördela riskerna. Hur högt marknaden kommer attvärdera riskerna är svårt att förutse, men med all säkerhet kommer ettsådant utvidgat ansvar att leda till ökade kostnader som i slutänden måstetas ut på priset på försåld elektricitet.Syftet med den höjda produktionsskatten på kärnkraftsel är framför allt attinternalisera (inräkna) de kort- och långsiktiga miljöeffekter och -risker somfinns i olika delar av kärnbränslekedjan och som kärnkraften inte betalar för . Detta beskrivs närmare i avsnitt 5.När risk- och miljökostnaderna internaliseras på detta sätt ökar pro-duktionskostnaderna för kärnkraften. blir kärnkraftverken äldreoch underhållskostnaderna ökar. Det leder sammantaget till att de undvikbarakostnaderna för kärnkraftsproduktion, som anses ligga vid storleks-ordningen /kWh, kommer att successivt närma sig och så småningomöverstiga råkraftpriset på marknaden.När kärnkraften på det här sättet får betala sina verkliga kostnader kommerdet att leda till att alltfler kärnkraftverk successivt prissätter sig urmarknadenoch då kommer att stängas av sina ägare.