mot · GL02Sk704 · 1997-10-06 00:00:00 — Efter att ha minskat, växer världshandelsflottan nu successivt år för år. Svenska redare kontrollerar av världstonnaget. Den andel av det tonnage som seglar under svensk flagg arbetar till helt övervägande del inom kategorien högkostnadssjöfart, d.v.s. specialsjöfart i olika former huvudsakligen i Europatrafik. Den svenska handelsflottan är och den åttonde i storleksordning i världen. Svenska rederier driver världens fjärde största tankflotta. Ombord på de svenska båtarna arbetar 9 500 och på rederikontoren i land finns 2 300 anställda. anser att det är viktigt att behålla och utveckla en stark och konkurrenskraftig rederinäring. av allt gods som fraktas till och från transporteras med fartyg. Enligt vår mening bör så stor del av detta som möjligt ske med svenskt tonnage. Målsättningen bör vara att den svenska andelan skall öka. är sjöfarten den största tjänsteexportören i , med en omsättning som är . Ur miljösynpunkt är det viktigt att stimulera sjötransporter och det blir ännu mer fördelaktigt när rederibranschens miljöprogram genomförs. En väl utvecklad svensk rederinäring är en förutsättning för att skall kunna föra en offensiv politik i de internationella diskussionerna om sjöfartens säkerhets- och miljöfrågor. Det är viktigt att den svenska sjöfartspolitiken är sådan att svenska rederier kan arbeta och konkurrera med övriga sjöfartsländer i . är en del av EU och då också en del av dess sjöfartspolitik. EU har av sjöfarten i världen och har genom beslut visat att man är beredd att kämpa för att behålla denna andel. Det är rimligt att anpassar sin sjöfartspolitik så att den svenska andelen av sjöfarten kan hävdas och om möjligt ökas. Det innebär att de regler som tagits av EU om tonnageskatt, kontraktsavskrivning, återanskaffningsfonder och fartygsförlagd utbildning bör förändras även i så att svenska rederier får rättvisa konkurrensförutsättningar. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att gör förändringar i enlighet med de regler för sjöfart som finns inom EU. Rederierna ska kunna välja mellan att betala en tonnageskatt eller vanlig bolagsskatt. Väljer man tonnageskatt är man bunden för det ett visst antal år framåt. Fartygsfonder bör återinföras så att ett rederi kan sälja en båt som skall bytas ut vid det mest fördelaktiga tillfälle och fondera medlen, som sedan kan användas vid köp av fartyg. Detta är viktigt eftersom en redare måste betala en summa redan då fartyget beställs. har beslutat att sjömansskatten skall avskaffas . Eftersom reglerna i andra länder ändras kommer de att kraftigt avvika från vad som gäller i och då uppstår problem. Det är risk för att många ombordanställda flyttar till andra länder och tar anställning på båtar där. Tidpunkten för omläggningen av skattesystemet kommer mycket olägligt, som andra länder t.ex. och inför system som gör deras flottor mer konkurrenskraftiga. Att i det läget försämra svensk sjöfarts konkurrenskraft med ett slopande av sjömansskatten är olämpligt. Det kommer att innebära att svenska rederier får brist på sjöbefäl på sina båtar. Detta kommer i sin tur att leda till utflaggning. Det är i nuvarande situation, med ändrade förhållanden i närområden och stärkt konkurrenskraft för andra EU-länders flottor, rimligt att skjuta upp beslutet om att slopa sjömansskatten och att den skjuts . Det har lagts fram förslag om att skjuta på genomförandet . Redarna har bedömt att en sådan förskjutning skulle vara tillräcklig för att kunna anpassa sig till de nya reglerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att ge svensk rederinäring en god internationell konkurrenskraft, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skjuta upp beslutet att avskaffa sjömansskatten .