mot · GL02Fi215 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringens politik innebär inga som helst åtgärder ägnade att möta de strukturella problemen då de i full kraft kommer att göra sig gällande. Det talas bara på upprepade ställen i propositionen om behovet av en bättre fungerande lönebildning, utan att får möjlighet att ta ställning till några åtgärder som skulle kunna leda till detta. Inte heller arbetsmarknadens funktionssätt i övrigt anses förtjäna några åtgärder. Det är svårt att bortse från att har ett långsiktigt tillväxtproblem. Detta framgår tydligt i vidstående diagram. Den svenska tillväxten är och vi närmar oss denna genomsnittliga trend genom ett högre kapacitetsutnyttjande. Regeringen har i stället redan blåst faran över och börjat omvandla ett ännu inte uppnått överskott till bestående utgiftsökningar. 3.2.9 Amortera på statsskulden men nettosparandet hos hushållen När regeringen föreslår ett långsiktigt mål om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel är detta främst uttryck för den ideologiska linjen att kapitalbildning och sparande skall ske inom den offentliga sektorn och inte i hushållen. Om förslaget genomförs skulle det innebära ett offentligt nettosparande på . ser det som en viktig princip att statsskulden amorteras. Men principen om 2 procents evigt sparandeöverskott i den offentliga sektorn är orimlig. Vi förordar en omedelbar start för amorteringar genom ökad utförsäljning av konkurrensutsatta företag i statlig ägo och ett starkare budgetsaldo än regeringen. Med tanke på den starka konjunkturbilden under främst 1998 och 1999 bör finanspolitiken fortsatt hållas stram för att avlasta penningpolitiken och uppkomna överskott amorteras på statsskulden. I ett medelfristigt perspektiv föreslår vi ett överskott på av BNP till amortering tills uppfyller konvergenskriteriet om 60 procents offentlig skuldkvot. har under haft en sämre utveckling än genomsnittet av . Utvecklingskraften i vår ekonomi har gått förlorad främst genom att en generation politiker lärt medborgarna att staten och kommunerna är huvudansvariga för våra liv. Den sociala ingenjörskonsten har överlastat den svenska modellen därhän att det är möjligt att finansiera de åtaganden som den offentliga sektorn påtagit sig. Detta har krävt en skattenivå på arbete som gjort fler och fler arbetslösa. Den lagstiftade tryggheten på arbetsmarknaden har inte kunnat hejda massarbetslösheten. Trots världens högsta skattekvoter litar inte längre medborgarna på att få den vård, omsorg, utbildning och service som man behöver. Det är dags att öka förutsättningarna för mer personligt ansvarstagande, uppmuntra arbete, sparande och företagande. har alla förutsättningar att med en ny politik gå in i en ny era av lägre arbetslöshet där medborgarna kan leva på sin lön, av tryggare familjer och av bättre vård, omsorg och skola, som de mest utsatta grupperna upprättas efter de senaste årens sneda fördelningspolitik. 4 En politik för nya jobb, rättvisa, personligt ansvar, uthållig tillväxt och framtidstro Grunden för uthållig tillväxt, nya jobb och rättvisa är ökat personligt ansvarstagande och stabila, långsiktigt positiva villkor för företagare och enskilda. Detta kräver i sin tur att samhället genomsyras av ett etiskt tänkande, fasta normer om vad som är rätt och fel. Det krävs också goda villkor för familjerna att ge barnen tid och trygghet, möjlighet att överföra positiva värderingar från generation till generation. Samhället måste också kunna identifiera och uppmuntra de personliga drivkrafterna till att starta och driva företag. förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi. Vårt val av ekonomiskt system grundar sig i vår ideologi, men också på övertygelsen att marknadsekonomin är den mest effektiva och den mest demokratiska formen för att hushålla med begränsade resurser. Den renodlade marknadsekonomin måste korrigeras av sociala och ekologiska hänsyn. Inom marknadsekonomins ram vill vi förena frihet och solidaritet. Grundläggande är frihet under ansvar. Strävan är att uppnå en balans mellan den enskilde och samhället. Enskilda initiativ och personligt ansvar skall uppmuntras. Staten skall sätta ramarna för en sund konkurrens, främja konkurrensneutralitet och särskilt ta hänsyn till småföretagens villkor. Staten skall vidare säkra social trygghet för alla samt garantera hänsynstagande till vad miljön tål. Kontrollinstrument och ekonomiska styrmedel måste användas för att styra den ekonomiska aktiviteten till en långsiktigt hållbar produktion och konsumtion. Marknaden bör också styras av strävan efter gemensamma etiska värderingar och riktlinjer. Etik i marknadsekonomin ger smidighet och sänker de s k transaktionskostnaderna. vill se en ökad avreglering med ökat personligt ansvarstagande och etiska riktlinjer. Ekonomisk brottslighet måste bekämpas med kraft. Målet för den ekonomiska tillväxten är att ge möjlighet till ett bättre liv för fler, ökad välfärd och livskvalitet. Ekonomisk tillväxt får inte ske på bekostnad av andra människor eller miljön. En förutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiska målsättningen är goda statsfinanser. Den ekonomiska saneringen är en prioriterad uppgift, men den måste ske parallellt med att skapa fundamentala tillväxtförutsättningar. Individuellt sparande skall premieras, inte minimeras. 4.1 En välbalanserad finanspolitik Den politiska debatten fokuseras lätt å den ena sidan på dem som förespråkar stora skattesänkningar och å andra sidan på de debattörer och partier som tvärt om kräver fortsatta bidragshöjningar och en växande offentlig sektor. Det är svårare att få uppmärksamhet på ett balanserat alternativ som inte ligger på en profilerad ytterkant. vill vara garanten för att en ny regering kommer att föra en politik som förenar goda, dynamiska villkor för fler och växande företag med en stor satsning på vården och en social omsorg om utsatta grupper i samhället. Denna ambition präglar hela det kristdemokratiska budgetförslaget. Som exempel kan nämnas att vården, omsorgen och skolan får mer än i regeringens förslag. Biståndet till de allra fattigaste på jorden höjs, fattigpensionärerna får höjt pensionstillskott, som den tvåprocentiga basbeloppssänkningen års krisuppgörelse återställs till glädje för landets alla pensionärer. har bland världens högsta skattekvoter. finanspolitik bygger på sänkningar av skadliga och snedvridande skatter, främst på arbete och företagande. Vi föreslår skattesänkningar om för att underlätta företagande och nya jobb inklusive sänkningar av skatten med ca för främst låg- och medelinkomsttagare. Vi tror däremot inte att det är realistiskt att utan en genomgripande välfärdsreform genomföra stora förändringar i dagens välfärdssystem . budgetalternativ har ett något starkare saldo än regeringens. Det finns all anledning att hålla fast vid en stram ekonomisk politik. De marginaler som den svenska ekonomin har att röra sig inom är fortsatt snäva. har länge kritiserat regeringen för att man inte har förmått att sanera statsfinanserna och bedriva en tillväxtfrämjande politik. Från regeringshåll har hävdats att man först måste ägna sig åt saneringen för att sedan ta sig an uppgiften att komma tillrätta med arbetslösheten. Detta är ett ödesdigert förhållningssätt, för landet men framförallt för alla de människor som saknar arbete. Som tidigare påpekats återfinns inte heller i föreliggande proposition några verkliga åtgärder som är anpassade till utmaningens dimensioner. Regeringen har ännu inte kunnat samla sig till åtgärder för att åstadkomma den tillväxt av jobb inom den privata sektorn som man säger sig verka för. Man litar i huvudsak på att en internationell konjunkturuppgång, åstadkommen av andra, mera handlingskraftiga regeringar, skall dra med sig . En del av de besparingsåtgärder som regeringen vidtagit är förödande för enskilda människor och ett uttryck för en betydande okänslighet för människors faktiska situation. Exempel på sådana kan nämnas: besparingar på änkepensionerna, bostadsbidragen och försämringar för ålderspensionärer. Regeringen har också genom de utomordentligt omfattande skattehöjningar som skett pressat många hushålls ekonomier över den gräns där de själva klarar av att försörja sig utan socialbidrag. Exempel på detta är egenavgiftshöjningarna och de för många orimliga effekterna av fastighetsskatten. Den kristdemokratiska politiken tar sikte på att få till stånd ett klimat som skapar förutsättningar för nya jobb inom den privata sektorn, inte minst tjänstesektorn. I ett längre perspektiv är det endast så välfärden kan bevaras och utvecklas. Den ekonomiska politiken ska vidare vara inriktad på att hålla statsfinanserna i balans med en riktig fördelningspolitik. Vad är det som skapar nya jobb? Det är den fråga som ständigt måste ställas för att styra politik till rätt åtgärder. Vårt svar är att nya jobb kommer till stånd när enskilda människor finner det vara mödan värt att starta eller utveckla en befintlig verksamhet. Politiken måste således inriktas på att underlätta för just detta genom att sänka trösklarna för nyföretagande och utvecklande av de företag som redan finns. 4.2 Målet är att minska den totala arbetslösheten Regeringens målsättning när det gäller kampen mot arbetslösheten är att halvera den öppna arbetslösheten. Vi kristdemokrater motsatte oss regeringens förslag och förordade istället målsättningen att halvera den totala arbetslösheten. Regeringens linje medför en uppenbar risk att leda till felaktiga åtgärder. Istället för att sikta på nya reguljära jobb har målsättningen lett till en statistikpolitik som har som huvudsyfte att rensa i statistiken. Den farhåga vi hade när denna politik inleddes har i hög grad besannats. vill driva en politik som syftar till att stärka tillväxten i den privata sektorn så att samhällsekonomin kan expandera och det totala antalet arbetstillfällen öka. För att detta skall ske fordras strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. Den höga arbetslösheten innebär stort lidande för den enskilde. Den är också det främsta hotet mot en rättvis fördelning av våra gemensamma tillgångar. Därmed är arbetet med att skapa förutsättningar för nya jobb den enskilt viktigaste fördelningspolitiska åtgärden. anser vidare, till skillnad från regeringen, att sanering av statens finanser kan genomföras parallellt med tillväxtfrämjande åtgärder i kampen mot den höga arbetslösheten. 4.3 En gott företagsklimat skapar nya framtidsjobb Förväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i första hand på de mindre företagen. Det är också naturligt med utgångspunkt från att studier av svenska företag visat att av nya arbetstillfällen genererats i mindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genom nyetablering. Nästan alla är överens om att de nya jobben i huvudsak måste skapas i den privata sektorn. Men redovisar också i sitt budgetalternativ hur ökade resurser kan skapas för att möta det dramatiskt ökade behovet av vård och omsorg i kommuner och landsting. Utrymmet för produktivitets och effektivitetsförbättringar i framför allt de stora företagen innebär att man i dessa företag kan öka produktionen och minska antalet anställda. minskade antalet anställda i storindustrin medan småindustrin ökade antalet anställda . Ett gynnsamt klimat för små och nyföretagande är därför av största vikt i den fortsatta kampen mot den höga arbetslösheten och för sanering av statsfinanserna. På kort sikt spelar nyföretagandet en relativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet på är nyföretagandet av största betydelse. Nyföretagandet i ligger på en nivå som klart understiger exempelvis och och många andra länder i . Det är också anmärkningsvärt att så många nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet. Skall vi vända trenden och långsiktigt få ner arbetslösheten måste regeringen våga se familjeföretagaren som en tillgång som måste värnas och stimuleras. Det räcker inte att tala om vikten av ett ökat företagande. Något måste också visa sig i praktisk politik. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kan frigöras, så att människor skall våga förverkliga sina affärsidéer, våga språnget att starta eget, utvidga, ta risker och nyanställa. Transaktionskostnaderna måste hållas så låga att medborgarna kan dra nytta av varandras vilja och kunnande. Här finns den ekonomiska utvecklingens kanske viktigaste drivkrafter. Därför är det katastrofalt att regeringen ännu inte förmått presentera kraftfulla tillväxtskapande åtgärder. Insikten om att endast den privata sektorn kan skapa den expansion av samhällsekonomin och den ökning av det totala antalet arbetstillfällen som så väl behöver föranleder oss att förorda en kraftfull tillväxtpolitik som bygger på strukturella och tillväxthöjande åtgärder. Den traditionella konjunkturorienterade tillväxtpolitiken måste ge plats för en politik som via djupverkande och långsiktiga insatser främjar de reella förutsättningarna för tillväxt. Attityderna till företagande måste bli bättre. Inställningen till företagande, företagsklimatet, är avgörande för benägenheten att starta företag. Politiker, skolor, företagare, organisationer med flera har ett gemensamt ansvar för detta. En fortsatt produktivitetstillväxt är viktig. En väl fungerande infrastruktur, inklusive telekommunikationer och informationsteknik, är också en central förutsättning för att svenskt näringsliv i hela landet ska kunna expandera. Stora satsningar på forskning och utbildning är nödvändiga om svenskt näringsliv ska kunna fortsätta att utveckla produkter som är internationellt konkurrenskraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings- och utvecklingsverksamhet i . Utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv för att stimulera kommersialiseringen av forskningsresultat måste förbättras. Många, framför allt mindre företagare, upplever sig ofta kämpa mot en kompakt byråkrati. Detta avskräcker många från att starta företag och gör företagandet krångligare än det borde vara. Samordning av de olika statliga verksamheterna som handhar företagarfrågor måste ske som en kontinuerlig omprövning av regleringar, uppgiftsinhämtande och bestämmelser genomförs. välkomnar mot denna bakgrund att regeringen i en utredning ser över byråkratin för småföretagare. Det finns även anledning att se över alla de myndigheter, institutioner och organisationer som på olika sätt handhar företagarfrågor och hitta former för att samordna de olika verksamheterna på ett sätt som dels förenklar för företagen, dels kan innebära rationaliseringar och effektiviseringar av de olika statliga stöden. Varje departement bör vid lagstiftningsärenden undersöka vilken effekt lagen kommer att ha för företagande. Många av de lagar, förordningar, avtal och andra regler som styr näringslivet och arbetsmarknaden är anpassade till de stora och multinationella företagen. Den skillnad som finns mellan stora och små företag måste avspeglas även i regelverken. Kapitalförsörjningen för de mindre företagen måste förbättras genom ett permanent riskkapitalavdrag och avskaffande av dubbelbeskattningen. Den av regeringen tidigare vidtagna åtgärden att ändra tidpunkten för redovisning av moms är ett dråpslag mot många företags likviditet och principiellt helt felaktig. Vår uppfattning är att reglerna måste ändras för alla företag, något som också finansieras i motionen. Arbetsrätten måste reformeras så att den bättre svarar mot dagens arbetsmarknad och unga människors syn på arbete och flexibilitet. Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt större krav på fortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder för att stimulera till såväl egen kompetensutveckling som utbildning inom arbetslivet måste prövas. föreslår att ett system med individuella utbildningskonton införs. Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri för att därefter beskattas som inkomst av kapital. av all statlig teknikupphandling bör kanaliseras till små och medelstora företag. Nya rön inom FoU bör göras mer tillgängliga för småföretagen. Målet för den översyn av företagsstöden som görs bör kunna vara sänkta företagsstöd i utbyte mot sänkta skatter, till exempel arbetsgivaravgifter. En rättvisare konkurrenssituation ska eftersträvas. Den ekonomiska tillväxten måste spridas över hela landet. Staten har en viktig roll att spela i detta sammanhang. För att det ska ske behövs regioner med flera lokala tillväxtpooler. Regeringen upprepar i propositionen att en bättre fungerande lönebildning är en förutsättning för att få ner arbetslösheten och öka tillväxten dock som tidigare utan att föreslå några åtgärder. I motionen föreslår en ökad egenfinansiering i en ny allmän och obligatorisk a-kassa, inte minst för att förbättra lönebildningen genom att för höga avtal skulle resultera i höjda avgifter på grund av ökande arbetslöshet. Stimulanser för att påskynda utveckling av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb. Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme för tjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer och underhåll, angeläget. Att generellt minska tjänsteföretagens kostnader genom till exempel sänkt moms eller sänkt arbetsgivaravgift skulle, för att ge någon betydande effekt, vara en statsfinansiellt alltför dyr åtgärd. Som ett första steg bör därför en selektiv lösning väljas. Det är grundläggande när viss verksamhet särskilt stimuleras att inte osund konkurrens mellan olika branscher och företag uppstår. Hushållssektorn har en stor potential. av allt arbete utförs i hemmen. som allt fler går arbetslösa ökar arbetsbördan för andra genom dubbelarbete på jobbet och i hemmet. Genom de höga så kallade skattekilarna är den vita marknaden för den typ av tjänster som går att utföra i egen-regi i stort sett utplånad. Den svarta marknaden är dock mycket omfattande. vill avsätta ytterligare resurser utöver regeringens ROT-program för att kunna bredda basen för arbete som berättigar till avdrag liksom för att möjliggöra en större skattereduktion. Vi vill också stimulera hushållssektorn och sysselsättningen genom att införa den modell för hushållstjänster som finns i . Fler företag erbjuder sina medarbetare med små barn hemservice som löneförmån som ett alternativ till bilförmån. Förmånsvärdet som bestämts av myndigheten har dock åsatts en så hög nivå att skatten blir ca . Detta gör det i praktiken omöjligt för den anställde att ta emot förmånen även när den ges gratis. Vårt förslag är att förmånsvärdet sätts till ca /timme. ser som en speciellt viktig uppgift att slå vakt om familjens möjligheter att hålla ihop, uppleva valfrihet när det gäller barnomsorgsform och att kunna ge mer tid för barnen. Trots att svensk familjepolitik präglas av en socialdemokratisk och liberal människosyn, där individen och inte familjen är samhällets byggsten, känner en stor majoritet att familjen är det viktigaste projektet i livet. Problemet är att de inte upplever något stöd från samhällets sida. I en undersökning som tidningen genomförde , uppgav tre av fyra kvinnor och var tredje man att de vill stanna hemma med barnen . Denna önskan upplevs av etablissemanget som egenartad och apart. Men finanspolitik är utformad för att även tillgodose just denna önskan, djupt rotad hos landets nuvarande och kommande barnfamiljer. Det vårdnadsbidrag som är grundbulten i vår valfrihetsrevolution är fullt ut finansierat i budgetförslaget. Men den dag föräldrarnas i undersökningen uttalade önskemål kan realiseras blir det även en stor samhällsekonomisk vinst för såväl kommunerna som staten. Till detta kommer att såväl en färsk som konstaterat att barnen är krisens stora förlorare. Därför föreslår följande förbättringar för barnfamiljerna: Ett beskattat vårdnadsbidrag på av basbeloppet , /mån, Behovsprövning över det generella barnbidraget på /månad, genom att resterande /månad förs till den barnrelaterade delen av bostadsbidraget. Bostadsbidragsberättigade barnfamiljer får därigenom ca extra utöver det generella barnbidraget om . Förbehållsbeloppet i underhållsbidragen höjs. Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av den skattesänkning för vanliga inkomsttagare på som föreslår. Tabell 2 politik för barnfamiljer Förändringar i förhållande till regeringens förslag Slopade garantidagar till följd av vårdnadsbidrag Höjt förbehållsbelopp i underhållsbidragen Höjt bostadsbidrag till barnfamiljer Ny beräkning av SGI (netto) Ökad kontroll av försäkringssystemet Avskaffade individuella inkomstgränser i bostadsbidraget Ökad bostadsbidragsgrundande yta i bostadsbidraget Regeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården och de växande vårdköerna. Många pensionärer har heller inte råd att lösa ut nödvändiga mediciner. budgetalternativ, som bl a innehåller nedanstående reformer, innebär därför en stor satsning på rättvisa för pensionärerna: Hela inkomstprövningen av änkepensionen slopas, Samtliga pensioner höjs genom att den tvåprocentiga basbeloppsreduktionen från krisuppgörelsen 1992 återställs, därigenom uppnås en full värdesäkring till skillnad från regeringens förslag, Pensionstillskottet höjs med /månad, Prövning av bostadstillägget skall inte innehålla fritidsfastighet, Omställningspensionen för efterlevande återställs från 6 . Tabell 3 politik för pensionärer Förändringar i förhållande till regeringens förslag Bort med hela inkomstprövningen av änkepensionen Bort med fritidsfastighet i inkomstprövningen av BTP Höjt pensionstillskott med till de sämst ställda Oreducerat basbelopp vid beräkning av pensioner 5.3 Tillväxtpolitik för nya jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom minska arbetslösheten och öka välfärden. Detta åstadkoms genom en väl balanserad finans- och penningpolitik i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar de seglivade bromsmekanismer som underminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft och bäddat för dagens massarbetslöshet och brister i välfärden. De flesta av de finanspolitiska åtgärder som föreslås i motionen har även fundamentala strukturella effekter: Skatten för vanliga inkomstlägen sänks med ca genom att egenavgiften sänks av lönesumman, Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter genom tre reformer som gör det billigare och enklare för de privata hushållen att köpa tjänster som gör livet lättare och bättre att leva. Den danska hemservicemodellen för enklare hushållstjänster tar bort hela skattekilen och sänker kostnaden så att svarta tjänster blir olönsamma för hushållen. För mera omfattande underhålls- och reparationstjänster bygger vi vidare på regeringens ROT-anslag som ges ytterligare resurser. av arbetskostnaden får dras mot inkomst av tjänst . Fler företag erbjuder nu sina medarbetare med små barn förmånen av hemservice som ett alternativ till bilförmån. Skattemyndigheterna har dock satt förmånsvärdet så högt att få har råd att ta emot förmånen trots att den ges gratis. Förmånsvärdet bör justeras till /tim för att motsvara marknadsvärdet och därmed konkurrera med svarta tjänster. Arbetsgivaravgifterna sänks eftersom motsätter sig att arbetsgivarna skall delfinansiera återgången till 14 dagars arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen, Förmögenhetsskatten på arbetande kapital på A-listans bolag sänks till , Skiktgränsen i inkomstskatten inflationssäkras och värnskatten avskaffas, Dubbelbeskattningen på risksparande avskaffas, Avdragsrätten på pensionssparande höjs till ett helt basbelopp , Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital, Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas, Sambeskattningen på förmögenhet för makar slopas,