mot · GL02U628 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U628av m.fl. (kd) InledningRysslands president undertecknade den 26september 1997 den omdiskuterade nya ryska religionslagen.En lng process pgick med mngaturer, innan presidenten slutligen satte sitt namn under lagen.I en frsta omgng klubbades lagen igenom av det ryskaparlamentets bda kamrar, duman och federationsrdet, medvervldigande majoritet. Det frslag Jeltsin s smningomundertecknade hade omarbetats grundligt av hans egenadministration.Frslaget till ny religionslagstrider mot konstitutionenFrslaget till en ny religionslag har vckt oro bde i ,och . Den svenske sade , i en intervju i tidningen , attfrslaget frn duman till ny religionslag i striderbde mot landets konstitution, som garanterar fullreligionsfrihet, och mot olika internationella avtal somRyssland undertecknat. har t.ex. utfst sig attrespektera mnskliga rttigheter inom Europardet och iOSSE. ven EU har uttryckt oro ver frslaget som ansesbegrnsa religionsfriheten p ett oacceptabelt stt. Rysslandhar ett partnerskapsavtal med EU ,dr ocks respekten fr de mnskliga rttigheterna ochdrmed religionsfriheten ingr. Detta avtal gr att EU harmjlighet att agera.Kabinettssekreterare klargjorde fr vice utrikes-minister vid hans besk i att lagtexten vcktuppmrksamhet och oro i och att lagen borde prvas i frhllande tillden ryska konstitutionen.Protester frn USADen amerikanska senaten rstade nstan enhlligtfr att skra ned bistnd till p ,om president skulle underteckna den nyareligionslagen. Fr fyra r sedan var samma lagfrslagaktuellt i men d lade president in sitt vetomot den. Det visade sig att presidenten ven denna gngskulle vgra att underteckna lagen i dess frsta tappning.Kritik mot president lagfrslaget skulle religisa kyrkor och samfund ffull rtt att fortstta sin verksamhet, om de verkat i Rysslandi minst 15 r. De samfund och missionsorganisationer, sominte ndde upp till denna tidsgrns, skulle f sina rttigheterkraftigt beskurna. De religioner, som funnits i i 50r eller mer, skulle i motsvarande grad f strre rttigheter.Till dem hr den kristna ortodoxa kyrkan, judendomen, islamoch buddismen.Det faktum att presidenten lagt in sitt veto mot lagen fick den ortodoxakyrkans ledande patriark i , , att varna Kreml fr att spn-ningen mellan folket och makthavarna skulle ka. ven muslimska ochbuddistiska ledare uttryckte sitt missnje med presidentens veto. Endastfretrdare fr den judiska religionen, bland de av lagfrslaget privilegieradereligionerna, vgrade att stdja religionslagen.Kritik mot lagfrslaget inomRysslandKritik av lagfrslaget kom frn experter i , sommenade att lagen inte bara skulle komma att drabba de icketraditionella religionerna utan ven de fyra som skulle f enprivilegierad stllning. Enligt lagen skulle t.ex. religisaorganisationer inte f bedriva verksamhet, som skulle kunnaventyra statens skerhet. Detta skulle kunna tolkas s att detblir omjligt fr kyrkan att kritisera myndigheterna, vilketfr tanken tillbaka till sovjettiden. En del kritiker menarocks att den ortodoxa kyrkans srstllning gentemot andrakristna samfund skulle sl mot kyrkan sjlv och f inte minstunga mnniskor att ska sig till andra samfund. Det faktumatt kommunisterna i parlamentet blivit den ortodoxa kyrkansfrmsta fresprkare har oroat mnga inom kyrkan sombetackar sig fr det stdet med tanke p kommunisternasbrott mot kyrkan . Detta har ocks skapatirritation i kretsen runt Jeltsin, som befarar attkommunisterna kan f en stark bundsfrvant i den ortodoxakyrkan. Ytterligare en som kritiserat lagfrslaget r chefenfr det statliga religionsinstitutet frstakompromissfrslagetI augusti cirkulerade ett kompromissfrslag frn Jeltsinsmedarbetare. Det ansgs vara utformat s att det skulle kunnaaccepteras bde av fresprkarna fr lagen i parlamentet ochav ledarna fr landets minoritetsreligioner. Enligt KestonInstitute, , lr kommunisternas ombud haverkat fr att den katolska kyrkan skulle fras ver till listanp de accepterade trosriktningarna.Kompromissfrslaget lr bl.a. ha innehllit att det skulle rcka med att haverkat fem r i stllet fr 15 i fr att f status som en religisorganisation. Skillnaden mellan de registrerade religisa organisationernaoch de "religisa grupperna" fanns dock kvar och frslaget ogillades avminoritetsledarna bl.a. p rekommendation av ledaren fr kristnajuridiska center . Han menade att degraderingen av dereligisa icke registrerade grupperna var oacceptabel och att ven kravet pfem r gick fr lngt.Nytt restriktivt frslag frnJeltsinDen drogs frslaget tillbaka av Jeltsinsmedarbetare och ett nytt restriktivare frslag presenterades.Den 4 september godknde president detta frslag,som omjligt kan kallas kompromissfrslag, eftersom det iflera avseenden skrper restriktionerna fr alla utom denryska ortodoxa kyrkan. Jeltsins ndringsfrslag gr alltsbetydligt lngre n det ursprungliga lagfrslaget.Lagfrslagets innehllDe religisa delas in i fem kategorier. Den stora vinnaren rden ortodoxa kyrkan med alla rttigheter i kraft av sintraditionella stllning. Sedan kommer de vriga religionernamed en lng historia i : islam, buddism ochjudendom. I nsta kategori terfinns de organisationer somkan bevisa att de varit registrerade i minst 15 r. I den fjrdekategorin finns frsamlingar, som r yngre n 15 r menregistrerade. Dessa mste registrera om sig varje r fr attver huvud f ngra rttigheter. Redan nu kan registreringvara en mycket komplicerad procedur, som mycket vl kan tastrre delen av ett r, vilket skulle innebra att de blirtvungna att gna sig t ondig byrkrati. Vad som kommeratt hnda med nybyggda kyrkor r oklart. Det samma gllerde lutherska och katolska kyrkor som inte hunnit restaurerassedan sovjettiden.Fr de organisationer som inte varit registrerade och godknda i 15 rgller ytterligare restriktioner, t.ex. fljande. Utlndska organisationer blirtotalfrbjudna. Mnga frsamlingar kommer inte att f ga sina kyrkor, hyraoffentliga lokaler, producera, publicera, anskaffa eller importera religislitteratur, inrtta institutioner fr undervisning och massmedier eller ha egnateologiska hgskolor. De fr inte vara vrdar fr utlndska religisa grupper,eller hlla gudstjnster p offentliga institutioner som fngelser och sjukhus.Spelet kring religionslagenSpelet kring den ryska religionslagen blev allt merkomplicerat. De katolska ledarna gick med p att stdja detsom de ansg vara en dlig lag, efter muntliga lften om attderas kyrka inte skulle f ngra problem. Ngra skriftligagarantier gavs dock aldrig. Alla strre samfund gav ssmningom sitt samtycke till Jeltsins nya frslag men skrevett brev till duman att detta var under frutsttning att mantog hnsyn till deras ndringsfrslag. Ngra dagar senareskrev flera kyrkoledare, bland dem katolikerna, ett brev tillbde presidenten och duman, dr de ppekade att de aldriggodknt det frslag som cirkulerade i duman. Risken fr attJeltsins hrdare frslag skulle antas av duman ochfederationsrdet var nu verhngande.Europardet oroatI det lget visade sig Europardet mycket bekymrat.Marguerite vid sekretariatet i menadeatt man fljde utvecklingen noga och att en rysk delegationkallats in fr att klargra situationen. kritiseradebde att utlndska organisationer inte skulle f finnas i ettfritt land och 15-rsregeln. Som medlem i Europardet msteett land flja de strnga vsterlndska reglerna om demnskliga rttigheterna, dr ocks religionsfriheten ingr.Den har tidigare ftt hrd kritik fr att maninte avskaffat ddsstraffet.Redan nr togs in som medlem hjdes kritiska rster trots attRyssland d hade en betydligt liberalare religionslag. trodde att detskulle bli hrd kritik frn medlemmar i , om den nya lagen gickigenom.Duman rstar igenom lagenmed frkrossande majoritetDen rstade det ryska parlamentets underhus,duman, igenom den nya religionslagen enligt Jeltsinsndringsfrslag, som leder till vsentligt hrdare restriktionern om det ursprungliga frslaget gtt igenom. Lagfrslagetantogs med en frkrossande majoritet, 357 fr och bara sexemot. Bland dem som rstade mot lagen fanns tunga namn,som vice ordfranden i dumans religionsutskott, ValerijBorstsjev, som ocks r medlem i den ryskavetenskapsakademin, ven statsvetaren och en avledarna i Jablokopartiet, . Fyra av de sexsom rstade nej till lagen tillhr det liberala partiet Jabloko.Deras huvudargument fr att rsta emot lagen var att denstrider mot konstitutionen.Lagens syfte ochkonsekvenserHuvudsyftet med denna lag r att hindra spridningen avfarliga sekter. De flesta av de sekter som kan betecknas somfarliga har redan gtt under jorden och lagen kommer drfrinte att drabba dem utan i stllet mnga serist arbetandekyrkor.Katolikerna kommer att drabbas av 15-rsregeln, eftersom de bara hade tvregistrerade kyrkor i . Fljs lagen strikt, r det bara de tvkatolska kyrkorna som fr fortstta verka. ven evangeliska frsamlingar,som frfljdes och frbjds under KGB-chefen tid och drfrendast kunde verleva genom att g under jorden, mste nu lgga ned sinverksamhet fr att de fr svrt att bevisa att de existerat mer n 15 r utanuppehll.Detta framkom enligt tidningen (20/9 -97) vid en telefonkontaktmed Vjacheslav Polosin, som r en av experterna i religionsfrgor i dumanoch som ocks var den som skrev texten till dumans frsta frslag. Hanunderstryker att det frslag som rstades igenom efter ett ndringsfrslag avpresident r mer restriktivt n bde det frsta som frbereddes avduman och det som frst skisserades av Jeltsin men sedan frkastades.Enligt Polosin har patriarkatet och dess sndebud hos presidenten,metropoliten , lyckats med konststycket att f igenom nstan alla sinafrslag. Det frefaller som om patriarkatet och presidentens administrationmed stor skicklighet lyckats vilseleda svl ledarna fr mnga ryska samfundsom pvens sndebud. Polosin uttrycker sin frvning ver att ledare fr denio samfund, som enligt honom var gynnade i dumans frslag, eftersom deskulle f vara representerade i statliga organ som behandlar religisa frgor,protesterade s kraftfullt mot dumans frslag.Det politiska spelet kringlagenSanningen r dock den att redan frslaget frn duman igrunden gick emot den ryska frfattningen. Att Jeltsinsmedarbetare sedan skulle ltas sig styras till den grad att deslutligen kom med ett frslag som enligt vittnesml frn demsom tagit del av det hamnar p en betydligt restriktivare linjer djupt beklagligt. Enligt Polosin blev detta mjligt p grundav att kyrkoledarna blev verspelade av skickliga tjnstemn,som framstllde Jeltsins frslag som en frbttring vid ettmte . Detta var ju ocks vad manfrvntade sig, eftersom Jeltsin tidigare vgrat skriva underdumans frslag. Ett annat misstag enligt Polosin var attkyrkoledarna inte begrde ajournering fr att f tillflle attlsa igenom den 30 sidor lnga lagtexten. Vid detta mte fickinte heller ngra jurister vara nrvarande. Detta frklarar attkyrkoledarna i god tro uttalade sitt std fr Jeltsins frslag.Den som anses ha lett detta spel p hgsta niv r ,ansvarig fr religisa frgor i presidentens administration. Nr sedankyrkoledarna fick klart fr sig vad Jeltsins nya frslag innebar protesteradede och konstaterade att de inte tagit del av den nya versionen och att dendrfr aldrig godknts av dem. Detta tog varken presidenten ellerparlamentet ngon som helst notis om.Lagen godknd avfederationsrdet ochpresident dumans beslut att godknna Jeltsins skrpningar avreligionslagen fljde hndelserna slag islag. Federationsrdet antog den kontroversiella lagen den 24september. skrev president lagen trots protesterna frn kyrkoledarna i Ryssland.Att kyrkoledarna i ett tidigare skede i god tro stllt sig bakomJeltsins frslag anses ha spelat stor roll fr hansstllningstagande. Fr det ryska parlamentet lr det knappasha spelat ngon strre roll. Det r mycket beklagansvrt attpresident inte frmtt ta till sig den nya informationenom det frlorade stdet frn kyrkoledarna, nr det faktiskainnehllet i frslaget stod klart fr dem.USA protesterar men EUagerar inte offentligtI rysk TV rapporterades att vicepresident , pbesk i , vid ett mte med premirministerTjernomyrdin krvt att president inte skulle godknnareligionslagen. Jeltsin lt emellertid meddela atthan skulle skriva under den nya lagen.EU tycks ha blivit tagna p sngen av den ilfart med vilken lagen togs islutndan och en talesman menade att EU inte ens skulle ha hunnit reageramed en protest, innan Jeltsin skrev under. Frn en del hll har framhllits attden sndringsteknik som den anvnt sig av internt kanskeocks gett utdelning p det internationella planet. Det r inte otroligt att detftt katolska lnder i att ligga lgt, d man kanske i ett visst skedefttsignaler om att den katolska kyrkan skulle klara sig relativt bra. Drmeduppstod mjligen en brcka i EU-fronten.Tjnstemn p bekrftar att man ser allvarligt putvecklingen i . EU:s ordfrandeland var vid dennatidpunkt inte heller berett att uttala sig. Premirminister hll EU:s vgnar tal i den 23september. Detta hade varit ett tillflle att uppmana president attinteskriva p lagfrslaget men tillfllet frsummades.EU tagen p sngenSverige har mjlighet att pverka EU:s tal i FN. Frgan rom vr regering utnyttjat sitt inflytande i det hr fallet. Det rinte tillrckligt att bara noga flja en desdigerhndelseutveckling. Det gller ocks att handla medan tid r.Detta r tillmpligt p bde den och p handlingskraft. Doktrinen att flja tidigavarningssignaler fr att undvika kris torde ga sintillmpning ven i en situation som denna. Det r utan tvivelmycket svrare att f presidenten och duman att riva upp denlag som en gng tagits.Ordfrande fr den EU-parlamentsdelegation som skter kontakter medRyssland, , var i s sent som . Honhade haft samtal med ryska myndigheter men hoppades, trots att dumanredan fattat sitt beslut ngra dagar tidigare, att en frndring fortfarandeskulle kunna ske. Hon hade inte lst lagen men trodde fr sin del attRyssland bara var ute efter att skydda sig mot farliga sekter. Hon menade attdet bara handlade om tolkningsfrgor. Med en godvillig tolkning kan dettabetecknas som en hpnadsvckande omedvetenhet. Med tanke p denokunnighet med vilken frgan om "sekter" drivs i EU kanske det inte rfrvnansvrt.Partnerskaps- ochsamarbetsavtalet medRyssland mste utnyttjasfr att frmja de mnskligarttigheternaEtt partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU ochRyssland undertecknades . Fr ochvriga nya EU-medlemmars del har ett anpassningsprotokolltill avtalet upprttats, eftersom vi nnu inte var medlemmar,nr avtalet undertecknades. Alla EU-medlemmar ochRyssland mste ratificera avtal och anslutningsprotokoll. Detr en lng procedur och det kommer drfr att drja innanavtalet trder i kraft. Detta gller ocksanslutningsprotokollet. har fr sin del tagit initiativtill en frklaring om provisorisk tillmpning av protokollet.Kommissionen inom EU har, i avvaktan p att avtalet skalltrda i kraft, ingtt ett interimsavtal med Ryssland.Partnerskaps- och samarbetsavtalet tillmpas n s lngeprovisoriskt och det gller den handelspolitiska delen.I Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns en mnniskorttsklausul, artikel2, som klart och tydligt stadgar att EU-lnderna och skallrespektera de demokratiska principerna och de grundlggande mnskliga fri-och rttigheterna, till vilka religionsfriheten hr. I artikeln sgs att dettaskallske enligt Helsingforsslutakten och Parisstadgan. I deklarationen frn ESK:s(numera ) toppmte i , som skrevs under ,frkastar toppmtet "religis diskriminering " i varje form. I samma paragrafppekas att det fortfarande r mycket som terstr fr att bygga demokratiskaoch pluralistiska samhllen, dr mngfald fullt ut respekteras i praktiken.Att det kan bli problem i praktiken vet vi av erfarenhet, nr det gllerrespekten fr mnniskor frn andra kulturer och kampen motfrmlingsfientlighet och rasism. S mycket viktigare r det drfr att intelagar stiftas, som kan ge underlag fr diskriminering i praktiken. Lagarnamste ju i stllet motverka allt frtryck av de mnskliga rttigheterna och alldiskriminering. Det verkligt allvarliga med den ryska religionslagen r attden uppmuntrar till diskriminering genom att dela in kyrkor och religisaorganisationer i olika grupper, dr en del har alla privilegier och andra ipraktiken frntas alla rttigheter, nr det gller att utva sin religion. Detta rur religionsfrihetsperspektivet helt oacceptabelt.I dokumentet frn ppekas att arvet frn det frflutnafortfarande r starkt. Detta ger verkligen sin giltighet i . Det frrent ptagliga och praktiska konsekvenser betrffande 15-rsregeln ireligionslagen. De frsamlingar, som hnsynslst frfljdes under sovjet-tiden, och vars ledare i vissa fall satt flera tiotal r i fngelse fr sin trosskull, kunde endast verleva genom att g under jorden. drabbas de hrtav att de inte var registrerade . Fr dem torde spket frndet frflutna vara hgst levande.EU skulle ha kunnat agera betydligt kraftfullare utifrn detta avtal n mangjort fr att frhindra att president skrev under avtalet frvntasen strre medvetenhet frn EU:s sida och ett mer aktivt och resultatinriktatagerande inom Partnerskaps- och samarbetsavtalets ram. En politisk dialogmste ge std t de pgende ryska politiska och ekonomiska frndring-arna. Den skall fras p hgsta niv mellan ordfrandena i ministerrdet ochkommissionen och president tv gnger om ret, p ministerniv isamarbetsrdet, p hg tjnstemannaniv tv gnger om ret, genomdiplomatiska kanaler samt p parlamentarisk niv i den parlamentariskasamarbetskommittn. Detta borde ge rika tillfllen att ppeka att EU finnerlagen oacceptabel och att den drfr mste upphvas eller radikalt frndrasfr att st i verensstmmelse med egen konstitution och debindande verenskommelser som ligger till grund fr avtalet.Om EU skall vara trovrdigt betrffande viljan och frmgan att vara engarant fr att mnskliga rttigheter upprtthlls i , mste EU nu agera.Det r helt oacceptabelt att och lagstiftande frsamling sflagrant bryter mot sin egen konstitution genom att stifta en lag som kraftigtbegrnsar religionsfriheten. Det r inte heller godtagbart att sttersig ver den klausul om respekten fr mnskliga rttigheter, som finns iPartnerskaps- och samarbetsavtalet.Denna frga mste den med kraft driva i EU ochanvnda allt inflytande den r mktig fr att driva processen framt Om EUlyckas frndra den uppkomna situationen, kommer det att ha stor betydelsefr EU:s trovrdighet infr utvidgningen sterut. Klarar inte EU av att nubefsta respekten fr de mnskliga rttigheterna, som har en avgrandebetydelse fr behandlingen av mnniskor med olika religion, etnisktillhrighet och minoriteter av olika slag, finns det risk fr att problemen iEuropa kommer att vxa sig allt strre och att flera lnder kommer attterfalla till ett gammalt beteende.Sverige mste agera i olikainternationella sammanhangfr att f lagen upphvdFrgan mste ocks tas upp och drivas av den svenskaregeringen i Europardet. har genom att bli medlemi Europardet frbundit sig att respektera de mnskligarttigheterna. Det har genom att stifta den nya religionslagenbrutit mot sitt tagande i Europardet. har frvrigt inte nnu avskaffat ddsstraffet trots att detta ocks rett krav p alla medlemmar i . Man har i vissmn ruckat p de hga intrdeskraven i Europardet underfrevndning att det r lttare att pverka ett land som rmedlem n ett som inte r det. r det upp till bevis somgller om respekten fr reglerna skall kunna upprtthllas.Den mste ocks i Europardet drivafrgan om att den ryska religionslagen mste upphvas, omRyssland skall kunna fortstta att vara medlem.ven inom (Organisationen fr skerhet och samarbete i ),ocks finns med, finns utfstelser om de mnskliga rttig-heterna. Det skulle kunna vara en lmplig organisation fr att vervaka attlagen avskaffas eller ndras s att den varken r p kollisionskurs med denryska konstitutionen eller de internationella verenskommelser som Rysslandingtt. Fr denna organisation brukar det accepteras att den ven lgger sig idet som betecknas som interna angelgenheter.Det framgick tidigare att EU frsummat att ta upp frgan i FN:sgeneralfrsamling. r en av de fem permanenta medlemmarna iFN:s skerhetsrd. Dr finns , som redan visat intresse fr frgan,och , som ocks r permanenta medlemmar ochdessutom EU-medlemmar. och har liksom Sverigetvrsmandat. br inte ha svrt att hitta partner att driva frgantillsammans med. Det r ett stort ansvar att sitta i skerhetsrdet. Detansvaret mste ta ocks i den hr frgan. Fr , som en av depermanenta medlemmarna i skerhetsrdet, borde det vara en sjlvklarhet attg fre med gott exempel nr det gller att upprtthlla respekten fr demnskliga rttigheterna.Om vi i de internationella och regionala organisationer, som skall garan-tera vrldens fred och skerhet, brister i vaksamhet nr det gller respektenfr de mnskliga rttigheterna, kommer sjlva grunden fr en demokratiskoch fredlig utveckling att ryckas undan. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den p alla niver utnyttjarpartnerskapsprocessen fr att pverka att upphva eller radikaltfrndra religionslagen,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i Europardet driver frgan om entillfllig suspension av medlemskap i , till dess attreligionslagen upphvs eller radikalt frndras,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den driver frgan i att dess organODHIR vervakar att religionslagen upphvs,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den tillsammans med vriga EU-lnderoch i FN:s skerhetsrd driver frgan om att br upphva ellerradikalt fndra religionslagen,