ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ub712 · 1997-10-06 00:00:00 — Många ungdomar har problem med ekonomin när de studerar. Samhället har ett stort ansvar att tillse att ekonomin inte knäcker studiemotivationen. T.ex. skulle regeringen kunna överväga en lösning så att bidragsdelen i studiemedlen blir högre. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studiemedlen.
mot · GL02Ub713 · 1997-10-06 00:00:00 — Ekonomiskt stöd till studerande utgår enligt reglerna i studiestödslagen (SFS 1973:349). I §§ 16 och 19 regleras vilka inkomster en studerande får uppbära under respektive kalenderhalvår. uppgår dessa till för vårterminen och . Studiemedel utgår endast av året. För de flesta studerande är det nödvändigt att hitta möjligheter till försörjning . Eftersom studierna slutar är det möjligt för studenterna att förvärvsarbeta . Tyvärr gör nuvarande regler detta i det närmaste omöjligt. De flesta arbetsgivare i utbetalar intjänad lön i efterskott, med en månads fördröjning. Det innebär att det man tjänat betalas ut , och räknas in i andra halvårets inkomstutrymme. Följden av detta är att man överskrider utrymmet för , men inte kan utnyttja . Eftersom stora bruttoinkomster påverkar studiemedlen genom nettoavdrag får detta stora effekter för de studerande. Ett sätt att lösa problemet är att räkna inkomsten , istället för halvårsvis som görs . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inkomster .
mot · GL02Ub714 · 1997-10-06 00:00:00 — Rätt till studielån för de som är Den bästa metoden för att långsiktigt öka sysselsättningen är att satsa på utbildning och kompetens på alla nivåer. En hög utbildning gör det lättare att ställa om sig till ett annat jobb. Vårt lands framtida tillväxt bygger på kompetent arbetskraft. Det behövs utbildning på alla nivåer. Den svenska högskolan befinner sig under kraftig utveckling och och allt fler människor önskar genomgå högre utbildning. Vid den senaste antagningen till universitet och högskolor var det många som inte fick studieplats. Att behöva säga nej till människor som vill utbilda sig i en period av hög arbetslöshet är slöseri med resurser. Det gör att regeringen föreslår tidigareläggning av utbildningssatsningen till med 1 000 platser i kvalificerad yrkesutbildning och 10 000 högskoleplatser. Trots att har ett gott utgångsläge med den högsta andelen högutbildade av befolkningen bland EU-länderna måste utbildningen öka och den höga kompetensen bättre tas till vara. De allra flesta som studerar och vidareutbildar sig behöver studiemedel. Gällande huvudregel är att studiemedel får beviljas senast det år den studerande fyller . I vissa fall kan studiemedel beviljas även efter denna ålder om det finns särskilda skäl. För att motivera så många som möjligt att studera och höja sin kompetens bör studiemedelssystemets regel ändras. Att ha en gräns som regel för att få studiemedel, sänder fel signal till de många studiemotiverade människor som är beredda att vidareutbilda sig för att bli attraktiva på arbetsmarknaden. har de flesta kvar att arbeta, det är ca hälften av det yrkesverksamma livet. För att säkerställa återbetalningen av studieskulden kan ett lånetak i relation till åldern införas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till studielån för personer .
mot · GL02Ub717 · 1997-10-06 00:00:00 — () har fått utstå mycket kritik för långa handläggningstider, dålig service m.m. vilket drabbat de studerande som i många fall uppfattat att samhället motarbetar dem. Det bör dock slås fast att de anställda på CSN vill göra ett bra arbete, men då de successivt har fått mer och mer arbetsuppgifter utan resursförstärkning blir det naturligtvis på bekostnad av servicen till de studerande. Antalet telefonsamtal och förfrågningar ökar dessutom kraftigt till CSN i takt med att allt fler ges möjlighet till studier. Förtroendet för myndigheten naggas rejält i kanten då man inte kommer fram, får inte besked osv, trots att personalen gör allt vad som står i deras makt för att underlätta. Personalen får tyvärr allt för ofta helt oförskyllt bära hundhuvudet för dålig service. Det är dock inte de studenter som har en bra ekonomi eller hjälps upp av välbärgade föräldrar som drabbas mest, utan behovet av rådfrågning och hjälp är störst hos de studenter som är i störst behov av samhällets insatser. Det handlar om studenter med dålig ekonomi, de som lättast hoppar av utbildning om jobb i stället erbjuds, även om de är medvetna om att det är en kortsiktig och dålig lösning. För att ge ett konkret exempel: en student som jobbat och tjänat över det så kallade fribeloppet blir och är naturligtvis återbetalningsskyldig. Anmäls detta till CSN av den studerande kommer en skriftlig uppmaning att denne har på sig att betala tillbaka beloppet eller eventuellt överklaga. Telefontid uppges i beskedet till vardagar och 12.00 till det lokala kontoret. För studenter i är lokalkontoret beläget på . Studenten måste alltså gå ifrån lektion eller praktiplats för att komma åt en telefon. Dessutom är det rikssamtal som gäller och telefonkö (om det hjälper). Ofta är telefonerna spärrade för rikssamtal på praktikplatser vilket i alla fall är fallet för dem som studerar till sjuksköterskor, barnmorskor etc. Dessutom är det i de allra flesta fall mycket olämpligt att lämna praktikplats/lektion för att ringa det inger inget större förtroende för studenten i synnerhet inte om det upprepas . Det finns en överhängande risk att man ger upp, blir bitter och får ett agg till allt vad myndigheter heter. Möjligheten att skriva för att föreslå t ex en avbetalningsplan går naturligtvis men ofta behöver och vill den studerande tala med någon, få rekommendationer, berätta om sin ekonomiska situation etc. CSN:s servicenivå måste bli bättre. Därför finns det stor anledning att se över CSN:s servicenivå så att den förbättras och underlättar kontakten med de studerande. En sådan åtgärd skulle ge ett ökat förtroende och också ge en viktig signal om att samhället ställer upp för att motivera till studier och kompetensutveckling för alla. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förbättring av servicenivån inom .
mot · GL02Ub718 · 1997-10-06 00:00:00 — Bättre villkor vid högre studier behöver fler personer med högre utbildning, därför är det mycket viktigt att vi på olika sätt stimulerar till högre studier. Det måste löna sig att satsa på en utbildning. Studiefinansieringssystemet som gäller upplevs både orättvist och osäkert. Man vet inte när man börjar studera hur mycket man behöver låna för att klara sitt uppehälle och inte heller hur mycket man skall betala tillbaka efter avslutade studier. Dessutom vet ingen om man någonsin får så hög lön att man kan bli skuldfri innan man uppnår pensionsåldern. Det är också brist på arbetstillfällen även för akademiker. Allt detta sammantaget medverkar till att många ungdomar känner sig osäkra och otrygga. Postens privatekonomer har räknat ut att med dagens höga ränta på studielånet krävs en månadslön på för att återbetalningen ska minska skulden. Med en ingångslön på , löneökning och dagens höga räntenivå ökar skulden till man är . Vid återstår som då avskrivs. Denna situation är gäller för väldigt många och är inte tillfredsställande. Det råder inget tvivel om att framtidens arbetsmarknad kräver välutbildad arbetskraft. Därför är det mycket angeläget att samhället verkligen stimulerar till högre studier. Ett sätt att stimulera till högre utbildning är ett tydligare och generösare studiefinansieringssystem. Bidragsdelen i studiestödet är så låg att den möjligt borde höjas. Dessutom borde det finnas en morot i att betala tillbaka studielånet. Målsättningen vid en översyn av studiestödssystemet borde vara att gå över från studielån till studielön. Detta bör ges regeringen till känna. Möjligheten att få sin studieskuld avskriven tidigare i livet måste finnas. Personer som efter avslutade studier drabbas av sjukdomar som omöjliggör förvärvsarbete måste på ett enklare sätt än få sin studieskuld avskriven. En person som p g a sin sjukdom erhåller sjukpension har ingen möjlighet att betala sin studieskuld och det förbättrar inte deras livssituation att se hur deras studieskuld bara växer. Möjligheten att bli befriad från sin studieskuld måste förenklas, detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten att vid sjukdom bli befriad från sin studieskuld.
mot · GL02Ub719 · 1997-10-06 00:00:00 — Angående fribeloppsgränsen för studiemedel Dagens studiemedelssystem lider av väldigt många brister och möjligheterna för studenter att finansiera sina studier och för staten att slippa efterskänka en så stor del av studiemedlen borde se helt annorlunda ut. Att ändra på systemet är tyvärr inte gjort i en handvändning, även om det är nödvändigt att det sker . Det finns dock vissa klara skadligheter som man kan och bör rätta till redan i dagens system. En uppenbar sådan är fribeloppsgränsen, det vill säga den som anger hur mycket en student får tjäna innan studiemedlen minskas. Som studiestödsreglerna är utformade är det tillåtet att ha i extrainkomster innan studiestödet reduceras. För varje tusenlapp man tjänar före skatt utöver fribeloppet reduceras studiestödet med . Ovanpå detta kommer givetvis skatter och egenavgifter. Den som försöker arbeta ihop pengar på egen hand kommer därmed att möta en kortsiktig marginaleffekt på . Den som tjänar förlorar i kommunalskatt, egenavgifter och minskat studiestöd. Kvar att leva på blir . Fribeloppet är dessutom inte särskilt högt. Studiemedel utgår endast under nio av årets . Innan man kan börja spara måste man således försörja sig . Med lite extraknäck vid sidan av studierna slår man i inkomsttaket ganska snabbt och då lönar det sig inte att jobba längre. Det svenska studiemedelssystemet omöjliggör därmed sparande. Påtagligt blir detta till exempel för de studenter som har planer på att studera utomlands, eftersom utlandsstudier oftast kostar mer än universitetsstudier i . Visst det finns möjligheter att få låna extra av CSN, men den som vill hålla nere sin totala studieskuld genom att försöka att spara ihop dessa pengar själv, inser snart att det är väldigt svårt. Det är knappast rimligt att någon skall tvingas jobba ihop för att ha råd att betala en terminsavgift på . Rimligt vore i stället om det vore upp till studenten hur mycket han eller hon tjänar vid sidan av studiemedlen och att det inte fanns någon gräns för detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fribelopp för studiemedel.
mot · GL02Ub721 · 1997-10-06 00:00:00 — Det särskilda utbildningsbidrag som inrättats med studiestart den 1 juli-97 har blivit en stor framgång. Närmare 80 000 personer beräknas -97 studera med en ersättning motsvarande a-kassenivå som det särskilda utbildningsbidraget ger. Det som ligger bakom framgången är bl.a. att många nu vågar ge sig ut i studier utan att hämmas av frågan om man måste skuldsätta sig för att ha ekonomiska möjligheter att påbörja studier. Det särskilda utbildningsbidraget ger möjlighet till studier . För många räcker inte detta för att ge den utbildning som krävs för att etablera sig på nytt på arbetsmarknaden eller skaffa sig en grund för vidare studier. Därför föreslås i budgetpropositionen att den som under ett års studier har fått särskilt utbildningsbidrag och fortsätter utbildningen bör ges förtur till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, svuxa. Att ge dem som behöver en längre utbildning än en möjlighet att studera vidare på samma ersättningsnivå är rätt tänkt. Men svuxa riktar sig enbart till dem som är arbetslösa och därigenom utesluts den sjättedel av alla med särskilt utbildningsbidrag som tänkt fortsätta och som hade ett arbete vid studiernas början. Svuxa har också andra åldersgränser än det särskilda utbildningsbidraget, och elever utesluts också av det skälet till ett andra år. Åter andra regler som bestämmelser om nivåer, studieomfattning m.m.. skiljer svuxa från det särskilda utbildningsbidraget och bidrar också till att skilja elever åt. Kort sagt, skillnaderna i bestämmelserna utgör ett stort problem! Utred istället förutsättningarna huruvida alla som studerar med det särskilda utbildningsbidraget kan ges möjlighet att fortsätta. Utred om ett fortsättningsår som omfattar alla, arbetslösa såväl som arbetstagare. Behåll gärna ersättningsnivån och egeninsatsen i form av en lånedel om en tredjedel av totalbeloppet såsom svuxa är konstruerat ersättningsmässigt. Men uteslut inga av de grupper som välkomnades in i utbildning med det särskilda utbildningsåret! Med syfte att lösa den uppkomna situationen föreslår vi motionärer att en särskild utredare får i uppdrag att belysa vad vi beskrivit i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ytterligare utreda möjligheten till fortsatta studier.
mot · GL02Ub722 · 1997-10-06 00:00:00 — Studiemedel per dag och inte per 15-dagarsperiod , , beräknar studiemedel för hela 15-dagarsperioder. Det innebär till exempel att om en utbildningsanordnares studietermin inte är jämnt delbar med sådan 15-dagarsperiod får de studerande där inte studiemedel för överskjutande dagar. För den studerande är detta givetvis kännbart. Man kan hävda att varje utbildningsenhet med studerande som är beroende av studiemedel borde anpassa sina studieterminer till CSN-perioderna. Om så vore, skulle inga problem av det här aktualiserade slaget uppstå. Studietidsplaneringen bör dock inte i första hand ta hänsyn till CSN:s principer utan först se till det som är lämpligt för de studerande, utbildningsanordnaren och studieområdet. Med nutida resurser i form av datorstöd borde det vara möjligt att beräkna och utbetala studiemedel för exakt de dagar som studietiden omfattar. Jag anser att den lag som styr beräkningen av studiemedel bör ändras så att studerande inte av byråkratiska skäl blir utan ekonomiskt studiestöd. Det bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att studiemedel skall beräknas för exakt de dagar som studiemedelsberättigad studietid omfattar och inte enbart för hela 15-dagarsperioder.
mot · GL02Ub8 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor I samband med läroplan 94 för framfördes krav på ett utökat tidsutrymme för hemkunskap för att kunna ge eleverna förutsättningar att nå de i läroplanen och de i kursplanen uppsatta målen. I den nationella handlingsplanen för nutrition föreslås som angeläget att ämnesområdet mat och hälsa bör stärkas inom . Hemkunskap är ett kunskapsområde om mat, boende och personlig ekonomi som ger eleverna möjlighet, lust och inspiration till att hantera den alltmer komplexa vardagen. Det är ett kunskapsområde som handlar om elevens situation . För att eleverna skall få möjlighet att arbeta från idé till färdig produkt krävs fler undervisningstimmar. Att skapa en konkret produkt en måltid och att träna sina färdigheter kräver både längre arbetspass per lektionstillfälle och totalt i . Hemkunskapen bidrar i hög grad till barns och ungdomars sociala fostran och utveckling. Den sociala och mångkulturella skolningen får eleverna i hemkunskapen. Ett annat starkt argument för hemkunskap är jämställdhetsfrågorna, då flickor och pojkar får likvärdig utbildning om vård och skötsel av ett hushåll. Tyvärr har samlevnadsfrågorna liksom barnkunskapen lyfts bort från hemkunskapen. Med regeringens förslag om ökat timtal för hälsa och idrott samt slöjd minskas balansen och likvärdigheten mellan s.k. praktisk-estetiska ämnen. Hemkunskapen har det lägsta antalet undervisningstimmar, i enbart och tyvärr förekommer inte ämnesområdet i gymnasieskolan. Genom förslaget att öka det lokala utjämningstalet för skolans val från riskerar hemkunskapen att ytterligare marginaliseras. Det uppstår stora svårigheter att upprätthålla kvaliteten i utbildningen. Eleverna söker sig gärna till denna utbildning men möts av beskedet att det inte finns tillräckliga resurser för att tillfredsställa deras önskemål om utbildning i dessa ämnesområden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bild, hemkunskap, musik och slöjd får en likvärdig ställning i antal timmar i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en fortlöpande kvalitetsgranskning sker av alla ämnen i skolan.
mot · GL02Ub801 · 1997-10-06 00:00:00 — Innevarande år har bl.a. betecknats som Dyslexiåret. Under detta år har bl.a. bedrivits en upplysningskampanj och olika sammankomster har tagit upp frågan. Under föregående vinterhalvår har jag två gånger med utbildningsministern och skolministern tagit upp frågan om behovet av en satsning på utbildningen av lärare (och förskollärare) om diagnosticering av elever för att kunna anpassa undervisningen till dessa elevers behov. Dyslektikerna utgör i upp emot . Svaren från ministrarna blev att detta är en uppgift för respektive kommun. Det är självfallet en felsyn. Det är inte kommunerna som har kapacitet att utbilda lärare. Den utbildningen faller på det statliga utbildningsväsendets lärarhögskolor. Behovet är ofantligt och gäller både för dem som får sin första utbildning och i än högre grad för de tidigare utbildade som behöver fort- och vidareutbildning på detta område. Det kan konstateras att en majoritet av de svenska lärarna över huvud taget inte har fått någon information värd namnet om detta under sin första lärarutbildning. De av dyslektikerna som lyckats ta sig till högskolestudier möter brister både i förståelse från utbildningsanordnarna och resurser för anpassning av studierna. För att få rätt till studiemedel för helfartsstudier fastän man bara av dyslexiskäl kanske hinner av normalkursen krävs ständig förnyelse av dyslexiintyg från handläggare vid CSN. Detta känns påfrestande för studenterna och visar att de för studiemedlens beviljande ansvariga inte heller är informerade om svårigheternas innebörd utan tycks ha uppfattningen att det är någon övergående sjukdom, som en drabbad student har uttryckt det. Det är viktigt att åtgärder vidtages för att förbättra studiesituationen för högskolans dyslektiker. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbildning av lärare om dyslexi, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förbättra studiesituationen för studenter med dyslexi vid universitet och högskolor.
mot · GL02Ub803 · 1997-10-06 00:00:00 — Utveckling av skolväsende och barnomsorg Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp Särskilda insatser på skolområdet Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola Bidrag till svensk undervisning i utlandet Statens skolor för vuxna Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning Särskilda utbildningsinsatser för vuxna för utbildning och kompetensutveckling : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Högskoleutbildning på : Grundutbildning Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU Särskilda utgifter för forskningsändamål Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning Kostnader för medlemskap i m.m. Utvecklingsarbete inom område m.m. Satsningar på utbyggnad av högskolan och på är några av de viktigaste åtgärderna för att regeringen skall nå målet om en halverad öppen arbetslöshet . är positivt till utökningen av antalet utbildningsplatser på högskolan . Vi välkomnar också förslaget att tidigarelägga en del av utökningen . betonar i motionen vikten av att åtgärder vidtas för att garantera alla barns rätt till en likvärdig utbildning. Vi föreslår att avsätts till ett särskilt utvecklingsstöd till skolor i utsatta bostadsområden. Vidare menar vi att regeringen bör överväga någon form av sanktionsmöjligheter riktade mot kommuner som inte uppfyller läroplanens mål. Vi betonar också betydelsen av att eleverna får tillgång till eget skapande och föreslår att ett centrum för lärande och skapande inrättas i varje kommun. Skolforskningen är ett område som vi vill prioritera och vi tillskjuter därför utöver regeringen till detta. Vi mer än fördubblar anslaget till skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp. Med hänvisning till det anförda hemställs att med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning: Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp Särskilda insatser på skolområdet
mot · GL02Ub9 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor De så kallade praktisk-estetiska ämnena i skolan har för lite utrymme och då främst hemkunskapen. För att dagens elever ska kunna tllgodogöra sig de teoretiska kunskaperna måste det även finnas praktiska ämnen. De praktiska ämnen som slöjd och hemkunskap har stor betydelse för hur eleven ska klara sitt steg in i vuxenlivet. Hemkunskapskunskaperna är viktiga att bära med sig ut i livet. Vi vet att dagens barn lever i familjer där flera av familjemedlemmarna har olika mattider och att måltiderna äts på t.ex. arbetsplatsen och för barnens del i skolan. Matlagning och måltider blir i många familjer undanträngda p.g.a. det stressade liv vi lever. Skolans roll som förmedlare av kunskaperna om matlagning, kost och föda är av största betydelse. Vi lever i en mikro-värld där det köps mer och mer färdig mat från våra affärsdiskar som bara mikras i några minuter. Betr. denna färdigmat får vi signaler med jämna mellanrum att den inte alltid är den bästa ur näringssynpunkt för ungdomarna. Därför är det extra viktigt att hemkunskapen får utökad tid i så att dagens ungdomar får lära sig att laga näringsriktig mat, och framförallt att laga billig mat t.ex. att göra långkok. Att ungdomarna får lära sig att det finns mer saker än alla dessa biffar med olika namn i butikerna , att skolan förmedlar kunskapen om hur vi tar tillvara våra fina svenska köttprodukter och framförallt våra rotfrukter som tenderar att bli helt bortglömda i mikro-värmningens tidevarv. Skolan har också ett viktigt kulturarv i matens historia att föra vidare till dagens generationer. Hemkunskapen är också ett utmärkt exempel på hur praktik och teori kan förenas i det praktiska livet, t.ex. ekonomi och svenska. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stärka ämnet hemkunskap i skolan.