mot · GK02Fi45 · 1997-05-02 00:00:00 — De av EU-anhängarna tidigareutlovade ekonomiska fördelarna, som t.ex. lägre arbetslöshetoch en högre tillväxt, lyser med sin frånvaro.Vi anser att det är helt fel väg att bilda nya superstater eller tättsammanfoga superstatsblock som metod att möta en alltmerinternationaliserad ekonomi. Det löser i praktiken inga problem, men hotardäremot att bygga upp allt större och farligare konflikter såväl inom sommellan superstaterna. Bildandet av EU har också medfört reaktioner i andravärldsdelar som går ut på att stater går ihop i syfte att öka sinkonkurrenskraftmot ett alltmer hotfullt Europa.EMU framstår mer som ett hot än en möjlighet för och . Ensådan union ökar de ekonomiska skillnaderna och de sociala spänningarnamellan unionens olika delar och hotar därmed den grundläggande idén attskapa ett fredligt, samarbetande . Ekonomiskt skulle ett EMU-medlemskap för svensk del vara till stor nackdel. de gröna sägerdärför nej till ett svenskt medlemskap i och anser att regeringen börarbeta för att EMU inte förverkligas.Oaktat vårt ställningstagande i EMU-frågan anser vi att den ska avgöras ien beslutande folkomröstning. Frågan har vittgående konsekvenser försvenska folkets framtida självbestämmande och kräver fleragrundlagsändringar. Det kan inte vara rimligt att i ett land med långtgåendedemokratiska ambitioner avstå från en folkomröstning i en sådan fråga. Detfaktum att alla riksdagspartier, mer eller mindre, är splittrade i fråganförstärker behovet av en folkomröstning.Utgiftstak för den offentligasektornVid beräkningen av nivåerna för utgiftstaken har vi utgåttfrån prioriteringarna i den gröna finansplanen och våraprioriteringar i övrigt mellan olika utgiftsområden. Viföreslår ungefär samma nivå som regeringen på utgiftstaket1998 och successivt lägre nivåer än regeringen för deföljande åren. De gröna förslag som främst bidrar till andranivåer på utgiftstaket är försvaret, biståndet samt lägrekostnader för arbetslösheten och högre bidrag tillkommunerna i samband med arbetstidsförkortning.Vårt förslag till utgiftstak med preliminär fördelning av utgifter påutgiftsområden framgår av tabell 2. Beräkningar av statsbudgetens saldo ochdet offentliga sparandet finns i kapitel 6.Tabell 2 Utgiftstak och preliminär fördelning påutgiftsområden Avvikelser från regeringens förslag. MiljonerkronorBeskrivning av utgiftsområdenNedan beskrivs kortfattat de viktigaste förändringarna,jämfört med regeringens förslag, som vi föreslår inom olikautgiftsområden. För närmare politiska motiveringar av deviktigaste förslagen hänvisas till den gröna finansplanen ochavsnittet om kommunsektorn.Utgiftsområde 1: Rikets styrelseBesparingar kan göras inom , m.m. genomeffektiviseringar, mindre av onödiga och dyra resor inomEU, bättre utnyttjande av modern m.m. Vi sägernej till förslaget om fortsatt förhöjt partistöd. Vi ser ingethållbart skäl till att de politiska partierna ska erhålla ökadebidrag när statsförvaltning, myndigheter, landsting,kommuner och en stor del av folkhushållet tvingas tillkraftiga åtstramningar.Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi ochfinansförvaltningMiljöpartiet har tidigare avvisat förslag om folk- ochbostadsräkningar, inklusive inrättandet av lägenhetsregistret.Dessa undersökningar har ofta kränkande inslag, och det kanifrågasättas om nyttan med dem kan motivera bådekostnaderna och ingreppen i den personliga integriteten.Anslaget till folk- och bostadsräkningar bör därför avskaffas.Statistiska centralbyrån bör däremot tillföras medel förförbättrad miljöstatistik, könsuppdelad statistik liksomförbättrad statistik för att på ett bra sätt klarakostnadsutjämningen mellan landsting och kommuner.Konjunkturinstitutet bör tillföras medel för att utveckla ochpåskynda arbetet med miljöjusterade nationalräkenskaper(s.k grön BNP).Museer, fängelser, skolor och en rad andra s.k. ändamålsfastigheter istatlig ägo har drabbats av orimliga hyresnivåer . Det ärangeläget att dessa ändamålsfastigheter får en annan behandling vad gällert.ex. soliditetskrav och avkastning så att hyrorna kan hållas nere på rimliganivåer för nyttjarna.Utgiftsområde 3: och uppbördDet särskilda resurstillskottet till skatteförvaltningen bör ifortsättning bli permanent.Utgiftsområde 4: RättsväsendetStatsmakterna har under de gångna tre budgetåren gjortbesparingar på polisväsendets anslag till ett samlat belopp av780 . Det är nu dags att säkerställa polisensförmåga att utföra de grundläggande uppgifterna i vårträttssamhälle. För att över huvud taget kunna brytabrottskurvan måste bekämpningen av den antalsmässigtdominerande vardagsbrottsligheten intensifieras. Enförutsättning härför är att närpolisverksamheten fortsätter attutvecklas enligt de mål som uppställts av regering ochriksdag. Regeringen tillför utgiftsområdet 200 miljonerkronor för "bland annat satsningar inom polisen". Vi utgårfrån att regeringen tillför polisorganisationen de medel somär nödvändiga för närpolisverksamhetens fortsattautveckling. Vi anser också att en omprioritering frånSäkerhetspolisen till den ordinarie polisverksamheten börske.Regeringens tystnad avseende planerade kostnader för Schengen- ochEuropolsamarbetet är oroväckande. har i sittbudgetunderlag för hemställt om en medelförstärkning med102 för kostnader som uppstår med anledning avSchengensamarbetet samt för utveckling av Europolsystemet och MR-/BR-systemen. Vi återkommer till detta område i samband med budget-propositionen.I regeringens förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1997 föreslås att åklagarväsendet tillförs en engångsvis anslagshöjning med18 . Vi förutser att åklagarväsendet kan komma att behövaytterligare tillskott framöver.Utgiftsområde 6: TotalförsvarMiljöpartiet de grönas vision är en global militärnedrustning. Vi accepterar inte att oändliga summor satsas påinköp av militära vapen, när man istället bör investera isäkerhet genom att göra insatser för bl.a. en förbättrad miljö,bekämpa fattigdom, vattenbrist och förhindra social misär.En enig riksdag har vidgat det säkerhetspolitiska begreppetfrån att enbart gälla militära hot till att omfatta även t.ex.miljöförstöring och resursutarmning.Miljöpartiet vill spara mer pengar på det militära försvaret änriksdagsmajoritetens fastslagna besparing (1996-2001). Försvarsmakten bör få i uppdrag att utforma ett förslag tillmilitärt försvar med inriktning på fyra flygflottiljer samt sex mekaniseradebrigader.Kustbevakningen får ökade uppgifter till följd av EU-medlemskapet. Detär viktigt att den icke-militära bevakningen av våra gränser fungerartillfredsställande, speciellt med tanke på ökade oljeutsläpp, den allmännamiljöskyddsbevakningen och assistans till flyktingbåtar. Genom ökat anslagtill mer personal kan båtar utnyttjas effektivare.Vi avvisar regeringens förslag att skära ned påanslaget för den fredsfrämjande verksamheten. Även om situationen iJugoslavien har stabiliserats, måste , som framhölls när vi blevmedlemmar i säkerhetsrådet, ha en hög beredskap för akuta insatser omsådana blir nödvändiga.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndKampen mot fattigdomen måste stå i fokus i alltutvecklingssamarbete, och bristen på mat är ett akut problemsom ofta hänger samman med tillgången på vatten. Brist påvatten betyder brist på mat, bådadera sedan gammalt en källatill konflikter länder emellan. Stöd till inhemsklivsmedelsproduktion är den viktigaste hjälp ettutvecklingsland kan få. Biståndet är också ett viktigtsäkerhetspolitiskt instrument, som har stor betydelse förglobal stabilitet och internationella fredssträvanden.Regeringen sviker i vårbudgeten löftet att återgå tillett bistånd på av BNI. Först föreslås en mycket marginelluppräkning av nivån från nuvarande , trots kraftigtförbättrade allmänekonomiska förutsättningar. Vi föreslår en väsentligtsnabbare upptrappningstakt till 1998, 1999 och0,. Detta är en liten summa om man sätter den i relationtill den solidaritet och stöd som den rikare delen av världen är skyldig denfattigare delen.Behovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet för miljön i ochkring är stort, bland annat för starthjälp till alternativenergiproduktion. Det femåriga programmet på 1 miljard för att stödjautvecklingen i bör genomföras snabbare genom ökade anslag denärmaste åren.Budgetområde 8: Invandrare och flyktingarSverige kan och bör utöka mottagningen av kvotflyktingaroch ha en bra beredskap för ökat flyktingmottande.Regeringens neddragning riskerar att, framför allt inom någotår, visa sig oförenlig med en human och rimligflyktingpolitik. Vi föreslår därför att utgiftsnivån för 1999ska räknas upp med och med 200 mkrjämfört med regeringens förslag. En eventuell justering avramen beror naturligtvis också på hur många flyktingar somsöker sig till vårt land och får därför prövas igen i sambandmed höstbudgeten.Budgetområde 9: Hälsovård, sjukvård och socialomsorgSjukvården skall i huvudsak vara offentligt och solidarisktfinansierad. Principiellt viktiga bidrag till den statligaandelen av finansieringen av sjukvården är de skatteintäktersom kommer från verksamheter som orsakar betydande delarav sjukvårdskostnaderna, som t.ex. vägtrafiken och bruk avalkoholhaltiga drycker.Vi kan inte acceptera den av regeringen föreslagna höjningen avsjälvrisken i tandvårdsförsäkringen . Dennakommer i kombination med tidigare besparingar att leda till att goda tänderåterigen riskerar att bli en klassfråga.Miljöpartiet har tidigare gått emot en del av regeringens försämringar avassistansreformen för handikappade. Det har också visat sig att anslaget ärkraftigt underbudgeterat. Vi räknar därmed med att utgiftsområdet skatillföras ytterligare medel till assistansreformen.Andra områden som bör prioriteras mer än vad regeringen nu föreslår ärhivpreventionen, bilstödet till handikappade, projekt för hemlösa,information till unga om tobakens hälsorisker samt till utveckling avfamiljerådslag inom . I vårt förslag till beräkningar förutgiftsområdet ingår större satsningar än vad som anges i propositionen ochatt ytterligare bör tillföras området.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappMiljöpartiet har tidigare av ekonomiska skäl godtagitförlängningen av sjuklöneperioden . Det hardock visat sig att förlängningen medfört problem somriskerar leda till färre nyanställningar, inte minst bland demindre företagen. Vi föreslår därför en återgång till ensjuklöneperiod . Detta bör finansieras inom denav oss föreslagna skatteväxlingen där en mindre del avlättnaderna för företagen som kompensation för höjdaenergiskatter tas ut i form av förkortade sjuklöneperiod istället för sänkta arbetsgivaravgifter. Förslaget leder tillökade kostnader inom utgiftsområde 10 med 2,2 miljarderkronor per år.Vi föreslår vidare ett s.k. brutet tak i sjukpenningen från och med 1998med ersättning upp till inkomster på 4,2 basbelopp och påden del av inkomsten som överstiger 4,2 basbelopp. Förslaget motiverasnärmare i avsnitt 2.7. Vi föreslår också ett enhetligt tak isocialförsäkringarnaoch a-kassan och att det sätts till 6,5 basbelopp. Dessa reformer innebär attkostnaden för sjukpenningen blir något lägre än vad regeringen räknat med.Vi föreslår också en sammanslagning av försäkringskassa,arbetsförmedling och delar av på nivå. Det bör geen viss effektiviseringsvinst . Beräkningen av förtidspensionernapåverkas av den föreslagna skatteväxlingen för miljön genom att höjdamiljöskatter medför ett högre basbelopp.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vidålderdomSänkningen av bostadstillägget till pensionärer drabbade desämst ställda pensionärerna hårt. Nivån på bostadstilläggetbör därför återföras till . Utgiftsramen harockså räknats upp till följd av att höjda miljöskatter inomramen för en skatteväxling påverkar basbeloppet som styrpensionskostnaderna.Miljöpartiet välkomnar att regeringen nu överväger frågan om privatapensionsförsäkringars ställning vid inkomstberäkning av efterlevande-pension. Vi förutsätter att regeringen i budgetpropositionen förslår att privatapensionsförsäkringar inte ska föranleda reducerad folkpension iefterlevandepensionen.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnEtt s.k. brutet tak införs i föräldraförsäkringen från och med1998 ersättning upp till inkomster på 4,2basbelopp och på den del av inkomsten somöverstiger 4,2 basbelopp. Förslaget motiveras närmare iavsnitt 2.7. Vi föreslår också ett enhetligt tak isocialförsäkringarna och a-kassan och att det sätts till 6,5basbelopp. Dessa reformer innebär att kostnaden försjukpenningen blir något lägre än vad regeringen räknat med.Garantinivån i föräldraförsäkringen bör höjas till samma nivå som viföreslår för grundnivån i arbetslöshetsförsäkringen, vilket motsvarar 180kr/dag (/vecka). Höjningen finansieras delvis av att de extra tremånadernas ersättning på garantinivån tas bort. Vi föreslår vidare enuppräkning av resebidraget i underhållsstödet.Barnbidraget bör höjas och beskattas inom samma utgiftsram somregeringen föreslår. Det skulle innebära att de av löntagarna sominte betalar statlig inkomstskatt får höjt barnbidrag och de som är attbetrakta som högre inkomsttagare får sänkt barnbidrag.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vidarbetslöshetSom tidigare framhållits befarar vi att regeringens prognosför ökad sysselsättning är alltför optimistisk med den politikregeringen avser att föra. Vi har av detta skäl räknat uppkostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen med 1,5 mdkr1999 och 3 mdkr . Från denna nivå har utgiftsramensedan räknats ned med ca 5, 12 resp 12mdkr till följd av förslag omarbetstidsförkortning.Ramen påverkas vidare av förslag till s.k. brutet tak iarbetslöshetsersättningen ersättning upp till inkomster på 4,2basbelopp och på den del av inkomsten som överstiger 4,2basbelopp. Grundbeloppet i a-kassan (nuvarande KAS) föreslås höjas till 246kr/dag. Vidare föreslås ett enhetligt tak i alla försäkringar vid en inkomst på6,5 basbelopp . För arbetslöshetsförsäkringen innebär detta en höjningså att den högsta ersättningen med vårt förslag blir /dag.Vi föreslår också att kvalifikationstiden till arbetslöshetsförsäkring skallvara 4 månaders arbete i stället för av regeringen föreslagna 6 månader.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivVi beräknar minskade kostnader på anslaget till följd av vårtförslag till kortare arbetstid m.m., i förhållande tillregeringens förslag, ca 1, 8 resp nära 18 miljarder kronorunder . Den bättre ekonomiska situationenför kommunsektorn som våra förslag också i övrigt leder tillmedför kostnadsbesparingar inom detta utgiftsområde medväxande belopp från ca 1998 till ca enoch 2000. Vi föreslår också enuppräkning av lönebidragen till arbetshandikappade.Utgiftsområde 15: StudiestödI avvaktan på en proposition med anledning avStudiestödsutredningens förslag föreslår vi inte nu någonändrad ram. stöder huvuddragen i utredningensförslag och hoppas att regeringen kommer att basera sittförslag på detta.Utgiftsområde 16: Utbildning ochuniversitetsforskningYtterligare medel bör tillföras för pedagogiska hjälpmedeloch aktiv hjälp för elever med läs- och skrivsvårigheter samttill naturvetenskapliga rådet för information om genteknik.En del av dessa kan finansieras genom en något lägreuppräkning av anslagen till särskilda utbildningsinsatser förvuxna.Grundforskningen måste stärkas kraftigt. Det kan ske genom att medel förtillämpad forskning inom statsbudgeten reduceras ochgenom att ett motsvarande avdrag görs på medel som utdelas frånforskningsstiftelser m.m. Detta ingår inte nu i våra beräkningar avutgiftsområdena. En sådan omfördelning skulle emellertid innebära attanslagen till grundforskning ökas med drygt 1 mdkr . Regeringen böråterkomma till med förslag om en sådan omfördelning i enlighetmed partimotion i frågan (1996/97:Ub514).Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfundoch fritidMiljöpartiet föreslår en omfördelning av kulturbudgeteninom den ram för utgiftsområdet som regeringen nu föreslår.Vi kommer att föreslå att mer medel ska fördelas till musik,lokalt arrangörsstöd, kulturminnesvård och kvinno- ochfilmmuseum i stället för till fackliga organisationersuppsökande verksamhet. De extra medel som regeringen nuföreslår ska utgå till elitidrott om ska inte öronmärkas. Eftersom Miljöpartietutgår ifrån att inte erhåller någonsommarolympiad bör dessa pengar istället ingå som extrastöd till permanenta kultursatsningar i hela landet.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeEn utvärdering av besparingarna på bostadsbidraget har visatpå betydande negativa effekter. Den lättnad regeringen nuaviserar är välkommen, men knappast tillräcklig. Vi avserdärför att i senare sammanhang göra ytterligare avvägningarför att förbättra situationen. Vi bedömer emellertid att vårradikalare fördelningspolitik på en lång rad punkter (seavsnittet 2.7 En bättre fördelning) bör medföra att behovetblir mindre än med regeringens förslag och är därför inteberedda att nu förorda en uppräkning av kostnaderna förbostadsbidragen.Inom utgiftsområdet föreslår regeringen en betydande utökning som del iett program för att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. Vi anser attsatsningen är bra, men anser att den ska ges betydligt klarare riktlinjer än vadregeringen nu föreslagit. Inom satsningen anser vi att allergisanerings-programmet ska fortsätta - investeringsbidrag för allergisanering av skolor,omsorgslokaler, bostäder m.m. bör även i fortsättningen utgå. Med hänsyntill de redan mycket omfattande och ökande allergiproblemen, särskilt blandbarn där mer än 1/3 är drabbade, är det mycket olyckligt ominvesteringsstimulansen för allergisanering uteblir. Bidragen tillradonsanering måste utökas kraftigt som en del i programmet. Andraområden som bör komma ifråga är saneringen av miljöskadade områden somockså måste komma igång i betydligt större utsträckning . Många avdessa projekt kan starta omgående, de ger jobb och det finns dessutom vissamöjligheter till medfinansiering från EU. I många kommuner har detta arbeteprioriterats i Agenda 21:s anda, men kostnaderna är stora och kan inteensamt finansieras av ekonomiskt pressade kommuner. Att sanera bortallergiframkallande eller radonbelastade inomhusmiljöer och miljöskadadeområden som läcker farliga miljögifter rakt i ut i omgivningen, är brasätt att minska miljöskulden och skapa bättre förutsättningar för kommandegenerationer. Detta är en avgörande förutsättning för byggandet av ettekologiskt hållbart Sverige.Utgiftsområde 19: Regional utjämning ochutvecklingNedsättningen av socialavgifterna i inre böråterställas till den nivå den hade . Det är viktigt attföretagarna ges rimliga, stabila och förutsägbara villkorockså inom regionalpolitiken.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdMiljöpartiet är mycket kritiskt till de stora nedskärningarsom gjorts inom den reguljära miljöbudgeten. Satsningarinom olika "paket" till miljöförbättring och ekologiskomställning är i och för sig bra och välkomna, men omsamtidigt de ordinarie anslagen urholkas innebär det ettbakslag för miljön och en mindre effektiv resursanvändning.Miljöpartiet vill därför öka ramen för detta utgiftsområde med drygt 1miljard kronor . Knappt hälften av ökningen skall gå till skydd avurskogar genom inköp. Avsikten är att av den produktiva skogsmarkennedanför skogsodlingsgränsen skall skyddas snabbt, . Ävenandra biotoper som lövskog, våtmarker och myrmarker behöver skyddas. Iövrigt föreslår vi ökade anslag för , för kalkning,miljöforskning och för sanering och återställning av miljöskadade områden.Berträffande miljöskadade områden anser vi att det nya anslaget på 5,4miljarder kronor som aviseras för omställning till ett ekologiskt hållbartsamhälle bör öppnas för detta ändamål. Vi återlägger tillmiljöforskningen eftersom det inte framgår klart att medlen från MISTRAtäcker behovet.Utgiftsområde 21: EnergiI enlighet med våra förslag med anledning av regeringensenergiproposition föreslår vi en, jämfört med regeringensförslag, utökad ram på förutgiftsområdet. Utökningen krävs för att snabbare kunnagenomföra omställningen till ett förnyelsebart ochmiljövänligt energisystem. Det främsta incitamentet för enomställning är dock ett mer genomtänkt användande avekonomiska styrmedel i form av en grön skatteväxling.Utgiftsområde 22: KommunikationerInvesteringsplanerna för vägar och järnvägar måsteomprövas utifrån ett mål om god tillgång tillkommunikationer i hela landet och drastiskt minskadeutsläpp från trafiken. Det betyder att anslagen för byggandeav nya vägar kan minskas kraftigt, som det behövsen kraftigt utökad ram för byggande av järnvägar ochlänstrafikanläggningar. Anslagen för drift och underhåll avjärnvägar och för köp av interregional persontrafik måsteockså öka, som anslaget till Vägverketsadministrationskostnader kan dras ned. Totalt utökas ramen,jämfört med regeringens förslag, med knappt 1 mdkr per år1998 och 1999 och 1,8 mdkr år 2000.Miljöpartiet avvisar regeringens förslag att 1999 och 2000 använda statligamedel för finansiering av vägbyggande i storstadsområden inom ramen förGöteborgspaketet och det spruckna (numera )-paketet. Dessamedel bör i stället tillföras den allmänna ramen för infrastrukturinvesteringari främst järnvägarna.Vi avvisar också en nedsättning av inleveranskrav tillföljd av åtgärder i samband med en svensk anslutning tillSchengensamarbetet. I första hand avvisar vi somsådant. Skulle det ändå komma till stånd, bör kostnaderna bäras avflygpassagerarna i form av ytterligare luftfartsavgifter.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiskemed anslutande näringarRegeringens förslag till utökat miljöstöd till jordbruket ärbra. Vi delar uppfattningen att hela det framförhandlademiljöstödet skall utnyttjas . I vårt budgetförslagreduceras ökningen något av flera skäl. Dels anser vi att densvenska delen av miljöstödet skall bekostas av ökade skatterpå handelsgödsel och bekämpningsmedel, dels återlägger viden reduktion av regionala stöd på somregeringen föreslår. Vi anser att den ökade ramen förmiljöstöd skall användas inom de existerande miljöstödendär behoven visat sig större än beräknat och i övrigt tillprogram utformade så att de små och medelstora gårdarna iskogs- och mellanbygder gynnas. På ärekonomiska styrmedel mer verkningsfulla än bidrag, ävenom de senare också behövs under ett övergångsskede för attstimulera en ekologisk omställning.Sänkningen av stödet till avbytarverksamheten 1997 var alltför kraftig. Viföreslår därför ett högre stöd 1998 och 1999. Vi räknar också med ett stödtill fiskevård inom ramen för statsbudgeten i stället för den tidigareföreslagna fiskevårdsavgiften.Utgiftsområde 24: NäringslivBidrag till företag har i flera sammanhang visat sig ha liteneller ingen positiv effekt. En neddragning av utgifterna börgöras med ca /år, bland annat på , turistfrämjande verksamhet, tekniskforskning och utveckling, rymdverksamhet ochinvesteringsfrämjande verksamhet.Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag tillkommunerDen föreslagna utökningen av ramen är främst enkompensation för minskade skatteintäkter tillkommunsektorn till följd av förslag tillförkortad arbetstid. Den finansieras helt av de minskadekostnaderna för arbetslösheten till följd avarbetstidsförkortningen.Utöver regeringens förslag om ett resurstillskott på perår ökar kommunsektorns ekonomiska ram ytterligare till följd avindirekta effekter av förslag till skatteväxling ocharbetstidsförkortning. Detta beskrivs närmare i avsnitt 5 om kommunsektorn.Socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgetenDe höjda energiskatterna i förslag tillskatteväxling leder till en mindre höjning av basbeloppet ochdärmed högre kostnader för pensioner.Tilläggsbudget 1997Regeringens förslag till tilläggsbudget och Miljöpartietsmotförslag framgår av tabell 3. Vi kommenterar våra förslagtill anslag på tilläggsbudgeten områdesvis.Tabell 3 Tilläggsbudget för Tusentals kronorUtgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och socialomsorgA 1 Sjukvårdsförmåner m.m.Miljöpartiet avvisar förslaget att höja självrisken itandvårdsförsäkringen från till frånden .