mot · GL02K616 · 1997-10-06 00:00:00 — Lokala radio- och TV-kanaler Varje svensk medborgare är enligt yttrandefrihetsgrundlagen tillförsäkrad rätt att genom bl.a. etermedierna offentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Ändamålet är enligt lagtexten att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett konstnärligt skapande. Regering och riksdag har ansvaret för att skapa regelsystem, som förhindrar att medierna enbart blir instrument för olika maktoligopol vare sig det är privata eller offentliga. När gamla medier inte längre räcker till måste nya möjligheter tas i bruk. Detta är viktigt när de traditionellt främsta bärarna av yttrandefriheten dagspressen når ut till allt färre medborgare. Statens roll är att främja en utveckling, som innebär att yttrandefrihetens övergripande mål måste sättas före näringsfriheten. Yttrandefrihetsgrundlagen stadgar att det allmänna skall eftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. Den ideellt drivna lokala TV:n resp. radion i har ända sedan starten fått verka utan ekonomiskt stöd. Statens roll har varit att tilldela sändningstillstånd; för TV s.k. must carry-skyldighet för fri distribution i större kabelnät (lokala kabelsändarföretag) och i etern (närradion). I och har yttrandefriheten i författningen en mycket stark ställning. En struktur av icke-kommersiella lokala TV-kanaler har i dessa länder byggs upp under 10 resp. . I finansieras Offener Kanal i ett 40-tal städer (både radio och TV) med ca en (1) procent av TV-licensen. I har kommunerna rätt att genom koncessionsavtal med kabelbolag kräva fria s.k. public access-kanaler bl.a. för allmänhetens eget bruk och även avgifter av kabelbolagens intäkter för bl.a. studior och medieutbildning. Reklaminslag är av bl.a. integritetsskäl inte tillåtna i dessa kanaler. I ges statligt stöd till icke-kommersiella lokal-TV- och närradiostationer liksom till många medieverkstäder. Det finns ca 3 000 access-TV-kanaler i världen de flesta i . i , , , och är svenska exempel. I sänds bl.a. förenings-TV, invandrarprogram och . sänder öppna kanalerna även direkt /vecka från plenisal till ca 700 000 hushåll i tre städer. Andelen hushåll som kan se de öppna kanalerna är särskilt hög i tätbebyggda områden med hyreslägenheter. Något särskilt samhällsstöd för verksamheten inklusive riksdagssändningarna finns ej. De öppna kanalerna finansieras nästan helt genom ideellt arbete utan att åtnjuta något stöd liknande det samhället ger till t.ex. film, teater, tidskrifter och idrott. Detta skall ses i perspektivet av att TV-avgifterna nu uppgår till ca . Det finns inga skäl för att skall stå utanför en internationell utveckling av fria lokala radio- och TV-medier, som verkar vid sidan av privata och statliga kanaler. Finansiering skulle kunna ske genom en omfördelning av statliga medel: licensmedel, TV4:s koncessionsavgifter för kommersiell radio/TV och/eller tips/lotterimedel. Ett statligt initiativ öppnar även för stöd från kommuner och sponsorskap av samhällsengagerade företag. Det finns också för den professionella delen av mediebranschen uppenbara nyttiga samband mellan medieutbildningen från grundskola till högskola och dessa nya mediearenor public access radio och TV. Även kulturlivet behöver fria TV-kanaler som experimentella och rekryterande arenor, som alternativ till etablerade kanaler. Vanligt folk har haft svårt att få komma till tals i medierna. Till vanligt folk kan också räknas flertalet politiker. måste en politiker vara s.k. kändis på samma sätt som journalister för att få utrymme i rutan. Men framför allt kommer dessa kanaler att få stor betydelse för de grupper i samhället som endast marginellt har möjlighet att nå ut genom etablerade medier: ungdomar, pensionärer, arbetslösa och inte minst medborgare med invandrarbakgrund. Regering och riksdag bör möjliggöra för medborgarna att på egna villkor kunna utöva denna rätt. Det behövs en ny struktur för en svensk medborgarradio och medborgar-TV. En strukturreform som kommer att stimulera demokratin. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en demokratiskt förankrad lokal-TV-struktur (öppna kanaler).