mot · GL02Ju923 · 1997-10-06 00:00:00 — Antalet ärenden till domstolarna har också minskat. Sammantaget utgör detta en tydlig indikation om rådande missförhållanden inom åklagarväsendet. Förutom den ökande vardagsbrottsligheten och den särskilda prioritet som bör ges åt ungdomsbrottsutredningar befinner sig åklagarväsendet i en utveckling mot alltfler komplicerade brott, inte minst ekonomiska brott, på såväl nationell som internationell nivå. I detta sammanhang måste också regeringens satsning på polisen vägas in, vilket kan förväntas leda till ett ökat inflöde av ärenden till åklagarväsendet. kvarstår även ett behov av ytterligare utbildning, metodutveckling och IT-stöd inom åklagarväsendet. För Moderata samlingspartiet står det helt klart att åklagarväsendet är i behov av en större resursökning än den regeringen föreslår. Moderata samlingspartiet föreslår därför att åklagarväsendet förstärks med och med respektive . Härigenom skapas bl.a. möjlighet till ny- eller återanställning av kanslister/ administratörer, alternativt fler åklagare. Härutöver föreslår vi att åklagarväsendet tilldelas särskilda resurser att använda i den komplicerade brottsutredande verksamheten. Avsikten med dessa öronmärkta medel är att åklagare skall ha möjlighet att anlita särskild expertis och sakkunskap på konsultbasis i särskilt komplicerade ärenden. För detta ändamål föreslår vi att åklagarväsendet tilldelas , 10 miljoner samt 20 miljoner för . Domstolsväsendet har en central roll i den demokratiska rättsstaten. Till skillnad från polis- och åklagarväsendet är domstolarnas uppgifter inte begränsade till att medverka i arbetet med att uppfylla samhällets kriminalpolitiska mål. Domstolarna utgör rättsväsendets viktigaste grundpelare och är ytterst den enskilde medborgarens rättssäkerhetsgaranti. För oss moderater är domstolarna kärnan i rättsstaten och den enskilde medborgarens värn mot en stark statsmakt. 4.2 Samhällsutvecklingen ställer nya krav Allmänhetens bild av domstolarna präglas till stor del av de relativt sett fåtaliga men dessvärre ökande antal rättegångar i brottmål som får massmedial uppmärksamhet. Enbart en tredjedel av alla mål i de allmänna domstolarna är dock brottmål. Upprustningen av domstolsväsendet inför är framför allt motiverad av tre skäl. Ett rör frågan om internationalisering. ingår såväl angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna som EG-rätten i svensk rätt med direkt tillämplighet. Detta reser krav på kompetensutveckling. Mål av alla kategorier tenderar att bli mer komplicerade, vilket ställer krav på specialisering. Den tredje frågan rör näringslivets behov av tvistlösning och skiljedomsinstitutets framtida utveckling. 4.3 budgetförslag avseende domstolsväsendet Parallellt med redan pågående strukturförändringar av domstolsväsendet, bl.a. nedflyttning av mål från kammarrätterna till länsrätterna pågår ett utredningsarbete om domstolsväsendets framtida organisation. Enligt direktiven skall utredningen lämna förslag till sådana organisatoriska förändringar av domstolsväsendet att kan sparas in åt regeringen. I likhet med polis- och åklagarväsendet tvingas domstolarna säga upp personal för att kunna uppfylla regeringens sparkrav. Uppsägningen av icke ordinarie domare, vilket är en helt ny företeelse i svensk domstolshistoria, har bl.a. lett till att hela domstolsavdelningar fått stänga eller kraftigt reduceras. På underbemannade domstolar hinner man inte med att döma av ärendena i en takt som är rimlig. Trots att t.ex. brottmålstillströmningen till tingsrätterna har minskat har flera domare begått och åtalats för tjänstefel men undgått straff med motiveringen att arbetsbördan ansetts vara orimligt stor. Människors rätt att få sin sak prövad inom skälig tid har tydliggjorts och bekräftats i svensk rätt genom införlivandet av angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna (artikel 6). Den stora arbetsbelastningen på domarna kan få allvarliga konsekvenser för rättssäkerheten. Inte nog med att dömandet drar ut . När domen väl avkunnats riskerar den att inte hålla tillräckligt hög kvalitet. Domaren hinner helt enkelt inte med att utveckla domskälen, vilket är särskilt allvarligt eftersom det är genom dessa som domstolens ställningstagande i målet förklaras. Vidare är det genom domskälen som parterna skall få vägledning huruvida ett överklagande av domen kan vara framgångsrikt eller ej. Sist men inte minst har noggrant preciserade domskäl den viktiga funktionen att tvinga domaren att själv pröva hållfastheten i domstolens resonemang. I regeringens budgetproposition föreslås ingen ökning av domstolsväsendets anslag 1998. Regeringen utgår från att domstolsväsendet kommer att klara sin verksamhet med hänvisning till anslagssparandet. konstateras att behov av ett resurstillskott motsvarande kommer att uppstå på grund av uteblivna reformer. Regeringen saknar dock möjlighet att budget finansiera ett sådant och hänvisar till vårproposition. Mot bakgrund av vad som anförts ovan om domstolarnas nuvarande arbetsförhållanden kan Moderata samlingspartiet inte ställa sig bakom regeringens bedömning. Moderata samlingspartiet har i en särskild motion av m.fl. (m), lämnat förslag till hur domstolsväsendet kan förstärkas med genom att antalet inställda huvudförhandlingar i brottmål minskas. Härutöver föreslår vi att anslaget till domstolsväsendet höjs med och med respektive . Kriminalvården i vårt land har sedan Socialdemokraterna fick regeringsmakten varit föremål för en omfattande och oroväckande nedmontering. Ett stort antal anstalter har lagts ned eller fått färre platser, ännu fler väntar på stängning efter nedläggningsbeslut . Regeringen har doktrinärt hävdat att antalet fängelsedömda även fortsättningsvis skall minska i sådan grad att anstaltsplatserna måste minskas i antal. För Moderata samlingspartiet står det fullt klart att den nedgång i antalet fängelsedömda som regeringen åberopar som skäl för kriminalvårdsnedskärningar är en följd av försummelser från just samma regering. Moderata samlingspartiet vill med detta understryka det viktiga i ett samspel i resurstilldelningen för de olika delarna av rättskedjan. Enligt Moderata samlingspartiet skall halvtidsfrigivningen avskaffas i enlighet med det initiativ och den grund som den borgerliga regeringen lade innan Socialdemokraterna fick makten och förhalade genomförandet. När de fängelsedömda kommer att avtjäna en rimlig strafftid kommer helt naturligt beläggningen på fängelserna att öka. Detta verkar regeringen blunda för. Det förefaller också som om regeringen vill tillgodoräkna sig en ökning av antalet fängelsedömda till intensivövervakning med elektronisk kontroll. Regeringen tycks även planera för ett genomförande av förslag med användning av elektronisk övervakning upp till strafftider (SOU 1995:91). En sådan utveckling motsätter sig Moderata samlingspartiet av flera skäl och därtill i samklang med uppfattning. En översyn bör göras av inre organisation. Personalprogrammet för vidareutbildning inom kriminalvården bör kunna leda till effektivisering och medge en adekvat vård för de interner som är i sådant behov. Kriminalvårdens behandlingsinsatser kan vara helt avgörande för den intagnes möjligheter att återgå till ett hederligt liv efter avtjänat straff. Därför är det av central betydelse att det reformarbete som inleddes under förra mandatperioden och som bl.a. innebär att fångarna skall differentieras efter vård-, behandlings- och terapibehov kan vidareutvecklas. Bland fängelsedömda finns många grundläggande behov, t.ex. finns de som inte kan läsa och skriva och aldrig har haft en anställning. Grundläggande skolutbildning och eventuellt arbete inom kriminalvården är en förutsättning för att sådana intagna skall ha en rimlig chans till en ny start i samhället efter avtjänat straff. Det är därför av vikt att kriminalvården har de resurser som krävs för att fängelsetiden skall kunna användas på ett effektivt och meningsfullt sätt. Enligt Moderata samlingspartiet är det helt oacceptabelt att intagna som är drogfria när de börjar avtjäna sitt fängelsestraff, eller som försöker sluta med sitt missbruk, skall behöva komma i kontakt med narkotika de vistas i fängelse. Förutsättningarna att bekämpa drogmissbruk hänger nära samman med möjligheterna till differentiering av de intagna. Arbetet med att förmå narkotikamissbrukare att underkasta sig behandling och adekvat vård bör därför intensifieras. Under den borgerliga regeringen skärptes lagen om kriminalvård i anstalt så att de intagna på anmaning numera är skyldiga att lämna blod-, urin- eller utandningsprov. Vi anser att denna möjlighet till provtagning måste användas i fortsatt stor utsträckning så länge som narkotikasituationen på fängelserna inte är tillfredsställande. Personalen på anstalternas olika avdelningar skall göra narkotikavisitationer, dvs. genomsöka anstalterna efter narkotika, oregelbundet men ofta. Urinprov skall vara frekvent förekommande. Kriminalvårdens insatser mot narkotikan på anstalterna är helt avgörande för den intagnes möjligheter att efter avtjänat straff leva ett hederligt liv. Moderata samlingspartiets målsättning är att samtliga svenska fängelser skall vara fria från narkotika. Narkotikabekämpningen måste därför i fortsatt hög utsträckning vara ett prioriterat område för kriminalvården. Besök skall kunna kontrolleras inte enbart enligt nuvarande ordning, där en tjänsteman är närvarande, utan i vissa fall även genom att besöket sker under sådana förhållanden att den intagne och besökaren varken kan överlämna föremål till varandra eller ha fysisk kontakt med varandra (kontrollerade besök). Förutsättningen för den här formen av kontrollerade besök är att den intagne och besökaren skiljs åt genom att besöksrum inrättas med en glasruta mellan den intagne och besökaren. Sådana besöksrum förekommer i andra länder, bl.a. i . Vårt förslag att med hjälp av glasruta skilja besökande och den intagne åt skall ses mot bakgrund av att besöken utgör en vanlig införselväg för narkotika. Det är bättre och mer humant för de intagna att skärpa kontrollen i samband med besöken än att minska möjligheterna för dem att över huvud taget få ta emot besök på anstalten. I flera länder i används liksom i speciella narkotikahundar i långt större utsträckning än i . Välutbildade narkotikahundar har visat sig vara effektiva mot narkotika i fängelser varför även svensk kriminalvård bör ha tillgång till sådana. Vidare bör ge regeringen i uppdrag att redovisa narkotikasituationen på samtliga fängelser. En sådan redovisning bör också innehålla respektive anstalts planerade åtgärder för att minska narkotikaförekomsten inom anstalten. I detta sammanhang bör regeringen även kräva redovisning av i vilken omfattning narkotikahundar används. 5.3 Moderata samlingspartiets budgetförslag avseende kriminalvården I årets budgetproposition föreslår regeringen att skall omfördelas från kriminalvårdens anslag till övriga rättsväsendet. Omfördelningen skall enligt förslaget ske på följande sätt: (), 1999 () och (). Härutöver har redan beslutats på förslag från regeringen att kriminalvårdens anslag skall minskas med 1998. Detta innebär att kriminalvårdens anslag totalt minskar med . Enligt regeringens bedömning är den stora neddragningen inom kriminalvården möjlig dels beroende på det minskade antalet fängelsedomar, dels genom utvidgningen av försöksverksamheten med elektronisk övervakning. Härutöver framhålls kriminalvårdens stora anslagssparande på . Moderata samlingspartiet anser inte att det minskade antalet fängelsedomar kan åberopas som stöd för att minska antalet fängelseplatser. Någon koppling mellan senare års försvagning inom framför allt polisväsendet och det minskade antalet fängelsedomar görs inte av regeringen. Tvärtom har regeringen i årets budgetarbete, liksom i förra årets, valt att ta den mest allvarliga konsekvensen av tidigare besparingar på polisen till intäkt för att göra ytterligare neddragningar på kriminalvården. Vi utgår från att regeringen har förhoppningar om att resursökningen skall leda till en effektivare brottsbekämpning, med fler uppklarade och beivrade brott. En sådan gynnsam utveckling leder ofrånkomligen till att fler brottslingar kommer att dömas till fängelse än vad som är fallet . I regeringens budgetförslag avseende kriminalvården bortses emellertid helt från regeringens egna syfte med att tilldela polis och åklagare ökade resurser. En förutsättning för att de kriminalpolitiska målen skall kunna uppnås är att resurstilldelningen mellan kriminalvården och övriga delar av rättsväsendet samspelar. När polis- och åklagarväsende får de resurser som behövs för att kunna bedriva en effektiv brottsbekämpning kommer det verkliga behovet av bl.a. fängelseplatser visa sig vara betydligt större än vad synes vara fallet. Vidare är det enligt Moderata samlingspartiets uppfattning angeläget att kriminalvårdens vårdinnehåll specialiseras ytterligare efter de intagnas olika behov, vilket i sin tur förutsätter att utbildningssatsningar kan göras för kriminalvårdens personal. Vi tänker här särskilt på unga människor som begår mycket allvarliga brott, sexualbrottslingar och missbrukare av olika slag. Vi tänker också på kvinnliga fängelsedömda, som enligt vårt förslag bör få avtjäna fängelsestraff på särskilda kvinnofängelser utan risk för övergrepp från manliga fängelsedömda. Vidare anser vi att svenskt rättsväsende i sin helhet måste ges möjlighet att hålla hög beredskap för den mc-relaterade brottslighetens utveckling. Det kan inte uteslutas att svensk kriminalvård kommer att vara i betydligt större behov än av specialavdelningar av olika slag. Denna utveckling kan vi bl.a. se i . Mot denna bakgrund föreslår Moderata samlingspartiet ett högre anslag än regeringens . och föreslår vi att kriminalvården förstärks med ytterliga . Härigenom kan svenk kriminalvård garantera såväl kvalitet i vården som tillräckligt antal fängelseplatser. I en särskild motion av m.fl. (m) lämnar Moderata samlingspartiet förslag till hur brottsoffrens situation kan stärkas, varför vi här enbart tar upp anslagsfrågan avseende . budgetproposition föreslår regeringen ingen ökning av anslag , trots att innevarande budgetår kommer att resultera i en anslagsbrist på . Till skillnad från regeringen anser Moderata samlingspartiet att ekonomiska underskott bör täckas i syfte att säkerställa nivån på myndighetens verksamhet. I avvaktan på förslag, vilket enligt direktiven skulle ha presenterats , föreslår vi att anslaget höjs med . Härigenom möjliggörs inte enbart att kan verka på nuvarande nivå utan därutöver en förstärkning av verksamheten. Beroende på vad kommer fram till kan det finnas skäl att ytterligare höja anslaget till . Detta får utredningens utvärdering av gjorda brottsofferinsatser utvisa. Moderata samlingspartiet avser att återkomma i frågan i samband med ekonomiska vårproposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att till anslag A 1 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med ökat anslag eller 11 i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär en kartläggning av polisförsörjningen i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär en utredning om riktlinjerna för en framtida polisutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnader för Schengenmedlemskapet och Europolsystemet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av uniformerade poliser, att till anslag B 1 Åklagarväsendet anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med ökat anslag eller i enlighet med vad som anförts i motionen, att till anslag C 1 Domstolsväsendet anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med ökat anslag eller 3 i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär en redovisning av narkotikasituationen på fängelser i enlighet med vad som anförts i motionen, att till anslag D 1 Kriminalvården anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med ökat anslag eller 3 i enlighet med vad som anförts i motionen, att till anslag F 4 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med ökat anslag eller i enlighet med vad som anförts i motionen.