mot · GL02Fi202 · 1997-10-06 00:00:00 — Politiken skapade inte lngre nya mjligheter utan brjadei stllet hnvisa medborgarna till ett ftal lsningar.Denna frestllning om politikens uppgift formades i vertygelsen om attmnniskans nskeml, drmmar och problem kunde standardiseras. Det vardet lpande bandets och taylorismens syn p tryggheten - en massproduceradlsning p allas problem.Men i stllet fr att gra tillvaron mer frutsgbar och handlingsvgarnafler fr de enskilda har politiken blivit ryckig, nyckfull och framfr alltoftareett hinder fr den som vill frndra och frbttra sin tillvaro. I dagensSverige har politiken alltfr ofta blivit ett oskerhetsmoment i stllet fr enstabiliserande och befriande kraft. Det som vid ett tillflle rkar vara hgstapolitiska sanning riskerar att med ngra mnaders eller veckors varsel bliverspelat, bortkompromissat eller bortrstat.I augusti 1997 beskrev den frre statssekreteraren berg i endebattartikel i bland annat politikens oskerhetsskapandefunktion i dagens Sverige:En gng i vrlden var statens uppgift att motverka den oskerhet som detekonomiska livet sjlvt skapar. r - i varje fall i - den politiskasektorn sjlv en viktig klla till oskerhet om framtiden. Det nringsliv somfrvntas stlla upp med en kraftigt kad efterfrgan p arbetskraft vet inteens vilka spelregler som gller p skatte- och avgiftsomrdet nsta r - nmindre vad som gller r 2000 nr halveringen av arbetslsheten skall varaett faktum.Trots att r rikare n fr 30 eller 40 r sedan och trots attindividuali-seringen haft ett starkt genomslag i mnga delar av samhllet har mnniskor imnga stycken - till synes paradoxalt - blivit alltmer srbara.Sklen till detta r flera. Fr det frsta r enskilda och familjer i myckethg grad beroende av politiska beslut fr sin vardag. Den andel av inkomstensom kommer frn den offentliga sektorn r i genomsnitt ver 50procent. I vissa svenska kommuner r graden av marknadsfrsrjning - dvs.andel av befolkningen som har sin inkomst frn det privata nringslivet - slg som 25 procent.I ett sdant samhlle r beroendet av politiken mycket stort. Kommunalabesparingar blir viktigare n egna besparingar. Statens budgetprocess blirviktigare n den egna anstrngningen. Beslut vid politiska kongresser blirviktigare n beslut vid det egna kksbordet.Politikens ryckighet skapar inte bara en otrygghet fr individer och famil-jer, den frsvrar ocks fr fretagsamheten. Framgngsrikt fretagande rberoende av att det finns goda frutsttningar i form av en funktionelllagstiftning, rimliga skatter och en verblickbar, logisk och rimlig brda avregleringar.Idag r politiska beslut och frutsttningar en avgrandedel av beslutskalkylen fr svl fretag som hushll. Beroendet av detoffentliga och oskerheten i spelreglerna gr samhllet mindre verblickbartfr medborgarna och mindre frutsgbart fr fretagen, en kostnad som helasamhllet tvingas bra genom en smre ekonomisk utveckling, frre nyariktiga jobb och en kad otrygghet.3 Struktur och konjunktur - krisens dynamik ochorsaker3.1 En strukturell krisDet ekonomiska tillstndet i ett samhlle brukar normalt mtas och framfrallt beskrivas med hjlp av statistiska gonblicksbilder. Enstaka eller kortaserier av konjunkturbedmningar tas till intkt fr att det grundlggandetillstndet i ekonomin r gott eller dligt.Denna syn p ekonomi r i grunden felaktig och fngar ytterst litet avrelevant kunskap om ett lands ekonomiska situation. En liten ppen ekonomisom pverkas i stigande grad av utvecklingen i en allt mer inter-nationaliserad vrldsekonomi. Svngningar i , eller Japanbetyder kortsiktigt normalt mer n vad som hnder i Sverige.Det r den ekonomiska strukturens frmga att ver konjunkturen skapafrutsttningar fr ekonomisk tillvxt och sysselsttning som avgr vl-stndsutvecklingen. Konjunkturer kommer och gr - strukturella problembestr.Sverige har klarat sig smre n andra vstlnder. Vrt land har sedan 1970utvecklats svagare n vra konkurrentlnder. Det kan inte bero p konjunk-turen, det kan inte bero p otur eller tillflligheter. problem rkroniska, de r strukturella och de finns innanfr vra grnser. Diagram 1visar skillnaden i BNP-utveckling mellan och den vriga industria-liserade vrlden.Diagram ASkillnad mellan real BNP-tillvxt i och i genomsnittKlla: OECDDet r ofrmgan att hlla jmna steg med omvrlden som drivit oss ned itillvxtligan.Varfr r det s hr? Vad gr att under de senaste tre decenniernaklarat sig smre n sina konkurrentlnder? En populr frklaring har varit attdet r naturligt att fattigare lnder kommer ifatt rikare.Denna teori kan frklara att fattiga lnder som eller kanuppvisa hgre tillvxttal n . Globaliseringen av ekonomin driver upphastigheten i teknik- och kunskapsspridningen, och en teknisk landvinningsom tagit vstvrlden rtionden att uppn finns tillgnglig frutvecklingslnderna. De ekonomiska effekterna av detta r naturligen stora.Men konvergensteorin kan inte frklara att lnder som varitfattigare n inte bara r lika rika utan rikare n vrt land, den kanintefrklara hur vi fallit frn en tredjeplats i vlstndsliga till en place-ring i bottenskiktet och den kan framfr allt inte frklara varfr vi har fallitfrn ett vlstnd som motsvarade av genomsnittet i . Trettio rs lgre tillvxt handlar inte om konvergens - dethandlar om efterslpning. Fr teorin frklarar inte heller varfr inteklarat av det som och har lyckats med, nmligen att stannakvar i toppen.Frklaringen till den svenska efterslpningen mste drfr skas i reellaekonomiska och politiska faktorer. Att det har gtt smre i beror patt vi har fattat smre beslut n andra. Vra ekonomiska strukturer har intevarit tillvxt- och utvecklingstillvnda.3.2 situation och framtidsutsikter - frihet ochkonkurrenskraftI modern nationalekonomisk forskning har fokus i frklaringsmodeller frekonomisk tillvxt allt mer kommit att flyttas frn politikens frmga attdirekt pverka konjunkturen och efterfrgan till att studera de regler ochfrutsttningar som gynnar beteenden som skapar tillvxt och sysselsttning.Tillvxtens frutsttningar - det som i generella termer brukar kallas kon-kurrenskraft - gnas ett allt strre intresse. Det gller inom alla ekonominsdiscipliner. Den s kallade neoinstitutionella teorin i ekonomisk historia harkastat ett nytt ljus ver den industriella revolutionen och lagt det avgrandefrklaringsvrdet fr den ekonomiska utvecklingen i ekonomins spelregler istllet fr i teknisk utveckling och innovationer. En vl skyddad gandertt,ett stabilt och okorrupt politiskt och juridiskt system, en fungerande civilrttetc. har betytt mer fr den ekonomiska utvecklingen n ngmaskinen. Depolitiska implikationerna av detta r genomgripande - det politiska uppdrag-et blir ett helt annat n det som varit dominerande under det senaste halv-seklet. Staten skall vara de goda institutionernas vktare och inte det godasamhllets ingenjr.Men vilka r d de goda institutionerna? Hur mter vi deras kvalitet ochhur kan de frbttras, utvecklas och skyddas?rligen genomfrs det en lng rad underskningar som frsker beskrivaolika lnders konkurrenskraft och som frsker fnga de goda institutioner-nas stllning och kvalitet. Dessa har i stigande grad uppmrksammats i mass-media och av deltagare i samhllsdebatten.Det r naturligtvis svrt att ge exakt uttryck t vad det r som gr att enekonomi r konkurrenskraftig och vad som gr att en annan utvecklas smre.Det r dessutom svrt att p ett rttvist stt betygstta regelverk ochpolitiskafrhllanden, n svrare att relatera dess inbrdes betydelse. En del vljer attlta ekonomer och samhllsvetare gra bedmningarna, andra gropinionsunderskningar bland investerare och fretagsledare. Vanligen vgsdessutom mer ptagliga ekonomiska statistiska fakta in.Genomgende i de underskningar som grs r att de ger en ganskablandad bild av . I likhet med mnga andra lnder har vi vra starkaoch svaga sidor, men ofta r avstnden mellan dessa strre n fr de flestaandra. styrka r det som inte r politiskt kontrollerat, vrsvaghet r politiken och det som ligger under dess mer eller mindre omedel-bara kontroll.World Economic Forum ger rligen ut en konkurrenskraftsunderskningsom frsker mta de faktorer som gr att ett land kan upprtthlla hgtillvxt av BNP per capita. I 1997 rs Competitiveness report hamnar Sverigep en 22:a plats, vilket r en placering smre n fregende r. Listan toppasav , , , och . Blott tre euro-peiska lnder, endast ett EU-land (), kommer bland de tiofrmsta och endast fem EU-lnder terfinns bland de 20 frmsta.Men position eller den marginella frsmringen r inte detviktigaste beskedet i studien. Intressantare r de hgst varierande resultatsom vi fr i de olika kategorier som mts i WEF:s konkurrenskraftsindex.Tabell CFaktorkategoriSverigeToppnationEkonomins ppenhet18HongkongPolitik (byrkrati, skattetryck etc)49SingaporeFinansiella marknader och strukturer27SingaporeInfrastruktur13HongkongTeknologisk utveckling5SingaporeLedarskap/fretagsledning2USAArbetskraft (regleringar, minimilner etc.)41HongkongInstitutioner (rttsvsende, konkurrens etc.)20DanmarkSverige r vrldsledande p utbyggnaden av och funktionaliteten itelentet, i skyddet av intellektuell egendom, i investeringar i forskning ochutveckling och i en rad faktorer som rr fretagsledning och personalpolitik.Andra starka sidor r exempelvis en vl fungerande fondbrs, en relativt litenoch vl fungerande offentlig byrkrati och goda frhllanden till omvrlden.Sveriges konkurrenskraft lider av att vi har alltfr hga skatter, alltfr storaoffentliga utgifter, alltfr omfattande regleringar av arbetsmarknaden och enalltfr lg investeringsniv. Hr hamnar vi i bottenligan.Det schweiziska () ger rligen ut en liknande sammanstllning ver konkurrenskraften iett urval lnder, . IMD mter 225 olikakriterier, uppdelade p tta olika kategorier, som antas pverka en ekonomiskonkurrenskraft. IMD:s underskningsmetod skiljer sig en del frn WEF,men principen r den samma.Tabell DFaktorkategoriSverigeToppnationDen inhemska ekonomins styrka31USAGrad av internationalisering11USAEkonomisk politik och myndigheter38SingaporeFinansmarknader14USAInfrastruktur4USAFretagsledning6SingaporeForskning, vetenskap och teknologi21USABefolkning (utbildning etc)17FinlandOcks hr r det ett genomgende att starka sidor ligger utanfrdet som r politiskt kontrollerat.En tredje liknande underskning genomfrd av brittiska EconomistIntelligence Unit bekrftar bilden av som ett politiskt stabilt landmed god tillgng till sina viktigaste marknader, med en relativt hg utbild-nings- och forskningsniv och en vl fungerande infrastruktur. EconomistIntelligence Unit visar emellertid p samma uppenbara svagheter i vrt landsom WEF och IMD. Vi kommer p 34:e plats vad gller arbetsmarknaden,27:e vad gller skattesystemet och p 14:e vad gller nringspolitiken. Detsom - strngt taget - r vrt nringsklimat r svagt. Ser vi till vr placeringiVsteuropa har vi exempelvis den femte smsta arbetsmarknaden.Den viktiga slutsatsen frn dessa och andra liknande underskningar fljerinte av enstaka placeringar eller frsmringar utan av det genomgendemnster som finns av att det politiskt kontrollerade r dligt och det somligger utanfr politikens omedelbara kontroll r bra.En annorlunda underskning har genomfrts av den kanadensiska tanke-smedjan som i samarbete med ett stort antal institut vrldenver har frskt mta den ekonomiska friheten i olika lnder och dessbetydelse fr den ekonomiska tillvxten.Sjutton olika faktorer har mtts fr att avgra graden av ekonomisk frihetoch utifrn dessa iakttagelser konstruerades en 10-gradig frihetsindex. Omr-den som studerats var bl.a. den penningpolitiska stabiliteten, den offentligasektorns storlek, regleringsgraden av ekonomin, skatter och ppenhet motomvrlden.Enligt Fraser Institute hamnar p en 42:a plats. ver 40 ekonomieri vrlden r friare n den svenska. Ocks i denna bedmning har Europasvrt att hvda sig. De friaste ekonomierna i vrlden r sydostasiatiska lndersom och , det kraftigt reformerade och ettUSA som i hg grad frstrker sin position som vrldens avgrande ekono-miska stormakt.Hongkong befinner sig i srklass, den ekonomiska friheten r - med ngraundantag - nstan total. Men ocks i de vriga lnderna rder en mycket hggrad av frihet fr medborgarna att bedriva verksamhet, arbeta och p andrastt gna sig t ekonomiska aktiviteter. och r deenda europeiska lnderna som kvalificerar sig bland de tio frsta - ingetvrigt europeiskt land kommer in bland de tjugo frmsta. Merparten avEU-lnderna ligger mellan plats 20 och 50.Spelar d detta ngon roll? Ser man till Frasers ranking finns det en radlnder som kommer fre och som dels r betydligt fattigare, dels avandra skl mste sgas ha tvivelaktiga inslag i sina samhllssystem. Detviktiga r att kan visa p ett mycket tydligt samband mellanekonomisk frihet och ekonomiska framsteg. Det r ocks viktigt att konsta-tera att civiliserade vstlnder som , och kanupprtthlla en hg grad av ekonomisk frihet. Det finns ett klart sambandmellan ekonomisk frihet och tillvxt och vlstnd, men det finns ingetsamband mellan ekonomisk frihet och brist p mnskliga rttigheter.Dessutom lr oss historien att det alltid r svrt att upprtthlla ettpolitisktfrtryck, nr det rder ekonomisk frihet och nr ekonomin utvecklas. Det rerfarenheten frn vr del av vrlden och det ser vi i . Envxande medelklass finner sig helt enkelt inte i att bli behandlad hur somhelst av en regim med mer eller mindre despotiska drag.Diagram BSamband mellan ekonomisk frihet och vlstndBNP per capita 1995Klla: Fraser InstituteDiagram CSambandet mellan ekonomisk frihet och tillvxtTillvxt 1985-96Klla: Fraser Institute3.3 Krisens rtterP samma stt som en nations ekonomiska styrka mste mtas ver tidenmste rtterna till ekonomiska och sociala problem skas i histori-en. Den som i frskt riksdagstryck eller i de senaste rens skrd av mediak-lipp sker frklaringar till djupgende ekonomiska och politiska skeendenriskerar att beg samma misstag som den som i den enstaka konjunkturpro-gnosen tror sig kunna uttyda det grundlggande tillstndet i ett lands eko-nomi.Vr nutid bygger p vr historia, och dagens problem och gldjemnen rresultat av grdagens misstag och framsteg. Politik r inte allt i ett samhlle,men det r politiken som avgr hur samhllet utvecklas.Vr egen historia under de senaste 150 ren lr oss hur politikens roll ochinflytande varierat ver rtiondena och hur riktiga och felaktiga beslut haftinverkan p den ekonomiska utvecklingen lngt efter att de fattats.1973-1979 vxte den svenska ekonomin , genomsnittetfr de nuvarande femton EU-lnderna var . 1979-1989 var vrgenomsnittliga tillvxt , jmfrt med 2,0 fr EU-lnderna igenomsnitt. 1989-1994 krympte den svenska ekonomin igenomsnitt per r, som den i EU i genomsnitt vxte med 0,9procent.Den svenska ekonomin upphrde ocks att generera arbetstillfllen psamma stt som hade skett tidigare. ven om utvecklingen kanske r srskiltnedslende och spektakulr i vrt land, delar vi detta problem med de flestaandra lnder i Vsteuropa. Under frn 1970 lyckades EU:snuvarande medlemslnder inte att skapa mer n 8 miljoner nya jobb, varavendast en miljon i privat sektor. skapades 38 miljonerjobb i privat sektor i det ngot mindre . I r situationen smre nEU-genomsnittet - i vrt land har netto inte tillkommit ett enda jobb i privatsektor sedan 1950-talet.I brjan av brjade de offentliga finanserna i att expan-dera kraftigt. Skattetrycket - som dittills inte avvikit nmnvrt frn andraliknande lnders - skt i hjden. 1996 hade enligt de avgjort hgsta skatterna i EU - att jmframed Europagenomsnittet p 42,4.Sedan brjan av har svensk politik dominerats av en stndigtpgende krishantering. Underskottsproblem, produktivitetsproblem, mass-arbetslshet och hg inflation har avlst varandra i en stndigt pgendekrissituation, sparpaket har avlst stoppaket som avlst krispaket. Det finnsingen period under de senaste 30 ren d den svenska ekonomin kan sgas hafungerat bra.Vad frklarar denna utveckling? Vad leder till att ett samhlle frn enstyrkeposition kan g in av efterslpning och ekonomisk kris?Hur kan ett samhlle g frn ett normaltillstnd av hg tillvxt och fullsysselsttning till ett normaltillstnd av ekonomisk obalans?Skuldbrdan fr kan inte odelad lggas p demsom styrde landet i skiftet mellan eller ens p dem somdrefter har styrt ver den ekonomiska politiken. Rtterna till Sverigesekonomiska problem r lnga - minst.Detta av tv skl. Fr det frsta fr att all ekonomisk politik har ledtider.Oavsett om man vill pverka samhllsekonomin p efterfrge- eller utbuds-sidan s tar det tid innan resultatet blir synligt. Det tar tid fr ekonomin attsvara p en efterfrgestimulans, och det tar n lngre tid fr sdana fr-ndringar att sl igenom. Att ndra mnniskors beteende och i n hgre gradvanor, normer och sedvnjor tar tid, p gott och p ont. Det tar tid att fr-ndra dliga beteenden, det tar tid att riva ner goda.Fr det andra drfr att de politiska ider som bestmde ekonomiska politik hade formats och prglat det politiska tnkandetlngt tidigare. Svl Keynes som var fr lnge sedan dda, nr derasider fick som strst inverkan p samhllsutvecklingen i och i andralnder.Under 1950- och 1960-talen lades grunden fr flera av de system somlngt in i vra dagar har skapat stora ekonomiska och politiska bekymmer.Det gller framfr allt kreditmarknaderna, bostadspolitiken och pensions-systemet.Kreditregleringarna var ett arv frn krigsekonomin och skulle inte kommaatt avskaffas frrn 1986.Bostadspolitiken, med dess regleringar och subventioner, har ocks sittursprung i krigsekonomin. Frn har vi ett arv av hyresregleringar,snriga bostadssubventioner och segregationsproblem i frorterna.1960 fattade beslut om att infra ett pensionssystem som fri-kopplade pensionerna frn den ekonomiska utvecklingen. ATP genomfrdesav sociala hnsyn till dem som vid den aktuella tidpunkten annars skulle fen svag pension, men utan hnsyn till de lngsiktiga ekonomiska konsekven-serna. 1994 rs pensionsverenskommelse slts i ljuset av att ATP-systemethll p att bli precis det hot mot samhllsekonomi och statsfinanser somkritikerna hade varnat fr.Till kreditregleringarna, bostadspolitiken och pensionerna skall lggas attdet var frn krigsslutet som pluralis-men i den svenska skolan, vrden och omsorgen strps. Offentliga monopoletablerades och alternativ omjliggjordes genom frbud, regleringar ochskattesubventioner.Under 1970-talet brjade problemen uppdagas, men i stllet fr att rtta tilldessa fattades en rad beslut som frvrrade strukturproblemen i ekonomin.Fr det frsta blev ofrmgan att upprtthlla stabilitet i finans- och pen-ningpolitiken kronisk, vilket i sin tur berodde p att man brjade skrdafrukterna av tidigare decenniers misstag. skedde en attityd- ochidfrskjutning i den ekonomiska politiken och starka internationellaarrangemang kollapsade. Den stabilitet som upprtthllits genom BrettonWoods-systemet upphrde, inflationen skenade och ekonomin brjadedrabbas av eviga balansproblem.Fr det andra infrdes en arbetsmarknadslagstiftning som frskte fri-koppla arbetsmarknaden frn marknadens grundlggande mekanismer ochfunktionsstt. De lagar och regler som lser ute mnga mnniskor frnarbetsmarknaden etablerades och fackfreningarna tillerkn-des privilegier som saknar motsvarighet i andra sektorer av samhllslivet.Fr det tredje genomfrdes en kraftig expansion av de offentliga trygghets-systemen, som skattesystemet blir allt mer hmmande fr arbeteoch fretagande. Kopplingen mellan anstrngning och resultat suddades ut.De hgsta marginalskatterna uppgick till ver och genomPomperipossa-effekter riskerade vissa inkomsttagare att f betala mer i skattn vad de hade i inkomst. Skattekilarna vxte kraftigt. 1979 fick en tjnste-man behlla av en hundralapp i kad arbetskraftskostnad frarbetsgivaren, en hgre tjnsteman bara . Lnekonsumtion subven-tionerades.Under 1970-talet frdubblades de offentliga transfereringarna till hus-hllen - skulle de komma att tredubblas. Regelsystemen isjukfrskringen och andra socialfrskringssystem gjordes mycket gene-rsa. Den sammantagna effekten av skatterna, bidragen och den hgainflationen var att incitamenten fr arbete, sparande och mnniskors strvanbort frn bidragsberoende frsmrades kraftigt.Inledningen av kom att domineras av tre tgrder somytterligare spdde p strukturproblemen.Fr det frsta genomfrdes en skatteomlggning som var otillrcklig ochinte tog sikte p att snka det totala skattetrycket. Detta var inledningen pett1980-tal dr skattepolitiken skulle komma att prglas av stor ryckighet ochen lng rad frndringar.Fr det andra frsvarades konkurrenskraften med hjlp av terkommandedevalveringar, vars lngsiktiga inverkan p svensk ekonomi blev denkostnadskris som skulle bli ett av 1980-talets strsta ekonomiska problem.Nedskrivningen av kronan skapade den misstro mot frmga attupprtthlla ett stabilt penningvrde som fortfarande avspeglar sig i ensvensk rnta som r hgre n andra lnders. En svag produktivitetsutvecklingoch ofrmga att hlla lnebildningen p en rimlig niv undergrvdekonkurrenskraften i svensk industri. Tillsammans med finanskrisen och deninternationella konjunkturnedgngen lades grunden fr 1990-talets ekono-miska kris.Den tredje tgrden var lntagarfonderna. Genom kollektiv och stats-kontrollerad kapitalbildning skulle det politiska inflytandet ver nringslivetkas i d hela vrlden brjade g i motsatt riktning.Sdan var utvecklingen frn andra vrldskriget fram tillmitten p . Marknadsekonomin fick bedriva ett frsvarskrig drstndiga retrtter och kompromisser minskade dess roll i samhllet. Succes-sivt frsmrades vra goda frutsttningar. Det arv av befrielse och jmlikhetsom fanns liberala revolution frskingrades. Handlings-mjligheterna fr flertalet blev inte lngre fler, de blev frre. Planerings-horisonten blev inte lngre vidare, den blev smalare. Samhllet blev intelngre stabilare och mer frutsgbart, det blev oskrare och ryckigare.Denna process r resultatet av medvetna politiska val, men ocks av eninneboende expansionistisk tendens som tycks ha funnits i det politiskasystemet under hela efterkrigstiden.3.4 En frnyelseagenda vxer framParallellt med den ovan skisserade utvecklingen har frstelsen av ekonominoch synen p den ekonomiska politiken ocks utvecklats. Fram till 1970-talethade det rtt bred enlighet om hur ekonomi och samhllsliv fungerade ochvilken roll den ekonomiska politiken skulle ha. Blandekonomin med storainslag av statlig styrning och politiskt inflytande ansgs inte bara vara poli-tiskt nskvrd - den var ocks ekonomiskt ndvndig. Den ostyrda ekono-min var ovetenskaplig och kaotisk, den planerade ekonomin frmjade stabili-tet och vlstnd. Sedan keynesianismens genombrott p var det enallmnt omfattad uppfattning att efterfrgepolitik var ett effektivt stt attjmna ut svngningarna i konjunkturen. Statsbudgeten var inte bara ett ut-tryck fr de offentliga rkenskapernas inkomster och utgifter utan ocks detviktigaste ekonomisk-politiska instrumentet.Under 1970-talets ekonomiska kris brjade denna politik allt mer attifrgasttas. Den generella ofrmga att hlla statsfinanserna i balans somprglade hela vstvrlden visade att det politiska systemet hade svrt attpraktisera de keynesianska teorierna. Budgetunderskott i lgkonjunkturfljdes av budgetunderskott i hgkonjunktur. P brjade manocks, p tvrs mot gngse teori, notera hg inflation och hg arbetslshetsamtidigt - stagflation. Dessa och andra fenomen visade p en rad svagheteri det teoribygge som den vsterlndska ekonomiska politiken under lng tidhade tagit fr givet.I denna ekonomiska krissituation vxte en ny syn p politik och ekonomifram. Om politiken misslyckades med att styra och reglera ekonomin p detstt som teorin freskrev, mste det antingen vara fel p teorin eller s mstedet politiska systemet vara ofrmget att hantera en sdan uppgift. Oavsettvilket kunde man bara dra en slutsats - det politiska systemets roll iekonomin mste omformuleras. Den kom att kallas utbudsteori, normpolitik,monetarism, neoinstitutionalism, reaganomics osv. Gemensamt var att manbetonade ekonomiska strukturers betydelse fr den ekonomiska utveck-lingen. Det var inte en ppen och godtycklig frga hur man konstrueradeskattesystem, socialfrskringar och arbetsrttslagstiftning. Det spelade rollom det var aktiegare eller Industridepartement som kontrollerade fretagen.Regleringar och monopol betydde ngot fr verksamheters pris och kvalitet.Under 1980-talet blev 1970-talets kritik och teori verkligheten.