mot · GL02A272 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi freslr drfr att en utredning tillstts meduppgift att se ver hur bland annat transfereringssystemen br utformas fratt passa ett arbetsliv i frndring. Vidare presenterar vi ngra konkretatgrder som behvs direkt. Till det senare hr frslag om mjligheter attfrdela arbetstid ver livet och system fr kontinuerlig kompetensutveckling.Dessa frslag innebr att samhllet tydligare mste ange ramar. Inom dessaramar kommer det att finnas olika lsningar.6.4 TransfereringssystemenDen svenska vlfrdsmodellen byggdes upp i av kraftig ekonomiskexpansion och som svar p industrisamhllets problem. Arbetstidenreglerades, lagstadgad semester och anstllningsskydds- ocharbetsmiljlagar infrdes och transfereringssystem byggdes ut.Utbildning och trygghetssystem byggdes successivt ut. Dessa reformervar bde nskvrda och ndvndiga och tillkom fr att parera och skapatrygghet. stlls vi infr det faktum att utvecklingen hller p attspringa ifrn dessa system. Bland annat understryks detta av en studien, SOU 1997:115, dr det framhllsatt cirka en halv miljon mnniskor str utanfr arbetsmarknaden. Dessar statistiskt att betrakta som "vriga", dvs de r varken anstllda,arbetslsa, hemarbetande eller frtidspensionerade. Enligtunderskningen verkar denna grupp vxa. Kunskapen om denna storagrupps frhllanden, deras inkomster, vad de gr eller hur de uppleversin situation r vldigt liten. Gruppen vriga r drygt dubbelt s mngasom regeringen rknar med skall ing i arbetsmarknadspolitiska tgrder.Det faktum att det finns en stor grupp "vriga" i ngot som kan kallas frutanfrskap samt att denna grupp hller p att bli strre n gruppenarbetslsa innebr att dagens system inte frmr fnga upp allamnniskor eller ens de frndringar som pverkar mnniskorsfrsrjning.Problemen med att stora grupper hamnar utanfr de generella trygghets-systemen r uppenbara. ven annan lagstiftning hller p att bli frldrad.Det handlar d om till exempel frskringsfrgor och anstllningslagar frdistansarbetande. Anstllningslagen utgr frn tillsvidareanstllning. Denvxande gruppen med korttidsanstllningar mste uppmrksammas. Dessastr i stor utstrckning utan lagens anstllningstrygghet. Vidare tordeanstllningslagar och arbetsmiljlagar fr en vxande grupp kontrakts-anstllda behva ses ver. Inte minst inom denna grupp finnsarbetsmiljproblem av en helt ny innebrd. Det r inte ovanligt att ungamnniskor, ofta med god utbildning, hamnat i en spass stressad situation vidkontraktsanstllningar att de redan vid 30 rs lder brjar f symptom av"utbrndhet". Denna grupps frhllande p arbetsmarknaden behveruppmrksammas mer. I detta har ven fackfreningarna en stor roll.Fackfreningarnas arbete och de traditionella formerna fr fackligt arbete harhaft svrt att finna nya former som ven kan fungera fr de personer som rbde anstllda och sin egen arbetsgivare. Formerna fr det fackligainflytandet i detta sammanhang kan behva ses ver.Centerpartiet har lnge krvt genomgripande reformer av transfererings-systemen. Grundtrygghet r inte hela svaret p det som kan kallas frutanfrskap eller "vriga-problem". Men frslag tillgrundtrygghet r ett delsvar till hur vi skall f ett transfereringssystem sominte lmnar en halv miljon mnniskor utanfr eller inom statistikens "vriga-kategori". I takt med att arbetslivet frndras allt mer blir det n meruppenbart att trygghetssystemen behver ses ver fr att passa en ny tid,prglad av yrkesmssig rrlighet, flexibilitet men ven oskerhet.Centerpartiet anser att det br tas initiativ till en analys och utredning vertransfereringssystemens utformning fr att dessa bttre skall kunna svara motden framtida arbetsmarknadens frnderlighet. Utredningen br leda fram tillfrslag med inriktning av trygghet fr alla, exempelvis med en allmnarbetslivs- och ohlsofrskring. Detta br ges regeringen till knna.6.5 TjnstesektornMycket pekar p att tjnstesektorn kan expandera. Tjnstesektorn r dockingen enhetlig sektor. Tjnstesektorn behver ges ett vidare begrepp.Privata tjnster utgr endast en del. I en vidare bemrkelse ligger venkunskaps-, IT-fretag etc i detta.vergripande fr denna expansion r en stram ekonomisk politik och katutrymme fr hushllen att efterfrga och konsumera tjnster. Fr att strkaden lgavlnade arbetskraftens stllning p arbetsmarknaden r detndvndigt att snka skatten fr arbetstagare och arbetslsa som harknappa ekonomiska marginaler. Det br ske genom att grundavdraget hjsfr lginkomsttagare.Hjt grundavdrag skulle medverka till att tjnster, som anses fr dyra,framver kan bli mer attraktiva. Arbetsuppgifter som rationaliseras borteller inte blir av p grund av fr hga kostnader kan komma att bliekonomskt frsvarbar igen. Med hjt grundavdrag fr den enskilde mer iplnboken utan att lnen behver ka. P sikt torde detta innebra att delarav det som r arbeten som rationaliseras bort av kostnadsskl kanbehllas. Med hjda grundavdrag kan lnekostnaderna hllas nere, utan attdet direkt belastar den enskilde, vilket torde leda till att fler jobb kanbehllas. Snkt skatt fr lginkomsttagare kan ocks underlttaavtalsrrelserna framver, hlla nere lneutvecklingen och drmed kraftigtfrbttra vr internationella konkurrensskraft. Frslag om hjt grundavdragutvecklas i skattepolitiska motion.Det br understrykas att hjt grundavdrag inte str i motsatsstllning tillandra frenklingar och skattesnkningar inom tjnstesektorn. har i sin skattepolitiska motion utvecklat synen ptjnstebeskattningen.6.6 Livslngt lrandeI moderna arbetsorganisationer stlls mycket hga krav p medarbetarnaatt kunna ta ett eget ansvar, att vara kreativa, att kunna arbeta i grupp, attvara flexibla, att frn tid till annan byta grupptillhrighet, dvs arbeta iprojekt- eller uppdragsorganisationer etc. Fr mnga innebr detta enbetydande omstllning jmfrt med tidigare och krver nstan alltidutbildning.terkommande utbildning eller livslngt lrande kommer drfr att bli nviktigare . Former fr lrande mste utvecklas fr kontinuerligkompetensutveckling i arbetslivet. Drigenom verbryggas det kompetens-underskott i arbetslivet som frorsakats av bl.a. den snabba tekniskautvecklingen.Lrande uppstr inte endast under utbildning. Lrande i vardagsliv ocharbetsliv innebr att ta till sig information och ny kunskap fr att frndratankemnster och drmed kunna lsa nya arbetsuppgifter. Freningsliv,studiecirklar etc bidrar till detta kunskapande. Ny teoretisk kunskap pverkarvra vrderingar och stllningstaganden, som kunskaper vunna urvardagslivet pverkar arbetet. Kunskap blir inte ngot fixt och frdigt utanistllet ett frhllningsstt att ta till sig och ska ny kunskap: Kunskap omkunskap att ska kunskap.Den tid, dr den skolutbildning man fick som ung var tillrcklig fr helalivet, r sedan lnge svunnen. Istllet r ungdomsutbildning bara en brjan pett livslngt projekt av terkommande utbildningsperioder dr skolan utgrsjlva startstrckan. Utbildningens halveringstid minskar. Med jmnamellanrum behver kunskapen uppgraderas fr att motsvara de krav som denya arbetsuppgifterna stller. En viss utbildning kan vara en intrdesbiljetttill srskilda arbetsuppgifter. Vl inne i detta arbete kan det vara dags attfrkovra sig ytterligare. Det nya r att detta vxelspel pgr hela livet.6.7 KompetensutvecklingNringslivet och offentliga arbetsgivare har ansvar fr att utvecklaterkommande utbildning och kompetensutveckling fr sina anstllda.Det r arbetsmarknadspolitikens uppgift att garantera att de som strutanfr arbetsmarknaden ocks fr mjlighet till ndvndigkompetensutveckling.kad kundkontakt och frndrad arbetsorganisation dr medarbetarnasinteraktion i arbetslaget r avgrande fr resultatet stller krav p socialkompetens. Med mer internationella kundkontakter kar efterfrgan pkulturell kompetens. ven inom den offentliga sektorn kommer behoven avtvsprkighet och kulturell kompetens att ka. Invandrare med flerkulturellkompetens kan bidra till en betydelsefull nyorientering fr mnga fretag.Att utveckla sin kompetens kan best av att utifrn praktisk kunskap byggap med teoretiska studier eller att utifrn teoretisk kunskap bygga p medpraktisk erfarenhet. Drfr behvs flexibla system dr mnniskor kan vljadet just de behver fr sin kompetensutveckling.6.8 KompetenskontoMycket av det vi kallar kontinuerligt lrande och terkommandeutbildning kan genom bttre mjligheter och tillgnglighet tilldistans- eller decentraliserad utbildning. Detta kommer dock inte attrcka. Under kortare eller lngre tider kommer vi att behva uppgraderavr utbildning eller skaffa oss en ny utbildning.Stora grupper behver frstrka sin utbildning. I brjan av 2000-taletkommer upp till 900 000 personer att under kortare eller lngre perioderdelta i utbildning. Det hga antalet beror p beslut om kraftigt utkande avantalet platser p hgskolan, etc. Det innebr vidare attSverige kommer att ha av arbetskraften i utbildning. Siffrankan tyckas hg men skall stllas i relation till att det mer eller mindre r vadUSA rknar med att ha redan idag.Studiemedelssystemet kommer inte att klara av denna stora tillstrmning.Ett nytt system fr finansiering av kontinuerligt lrande mste utformas.Detta finansieringssystem mste bde ge frsrjning under utbildningstidenoch stimulera den enskilde till eget ansvarstagande fr utbildning. Ett frslagtill en modell som utgr frn tanken om kompetenskonto mste snabbtutredas och tas fram; ett kompetenskonto som preciserar ett delat ansvarmellan arbetstagare, arbetsgivare och samhlle och baserat p ettsamhllskontrakt som stller kunskaps- och kompetensutveckling i centrum.Den enskilde kan genom en sdan modell stta av en del av sin ln eller delav lnekning. Arbetsgivaren svarar fr att tillskjuta en del. Genom avtal ochverenskommelser br parterna p arbetsmarknaden ges ett ansvar fr attutforma regelverk. Staten skall svara fr att avsttningarna blir skattemssigtgynnade. Frslag om kompetenskonto terfinns ven i Centerpartietsutbildningspolitiska motion.ven egenfretagare ska kunna kopplas till en modell med kompetens-frskring genom regler fr egeninsatserna kombinerade med skatte-stimulanser frn samhllet. Vad som i denna motion anfrts om kompetens-konto br ges regeringen till knna.6.9 Frndrade arbetstiderDet finns ingen lagbunden begrnsning av antalet mjliga arbetstimmar.Ett fretagsamt samhlle ger tvrtom goda mjligheter att ka det totalaantalet arbetstimmar. Den gemensamma uppgiften r att undanrja deproblem eller hinder som finns fr denna utveckling. Istllet fr attdiskutera arbetsdelning utifrn frestllningen att antalet arbetstimmar rbegrnsade r det angelget att fokusera p faktorer som skapar sdanatillvxtmjligheter att den totala sysselsttningen kan ka.Arbetslivets frndrade villkor kommer ocks att innebra frndringar avdagens indelning av arbetstider i dags-, vecko- och rsarbetstid. Fler faktoreroch mnster pekar i samma riktning:Arbetstiden mste kunna mta de varierande livsmnster eller denlivssituation som individen befinner sig under livets olika skeden.Livscykelperspektiv eller livscykelplanering kommer att ka. I framtidenkommer alltfler att ska utforma sin egen frsrjningsstrategi vilket kanbetyda att man under vissa skeden i livet arbetar mindre, fr att kunna satsamer tid p familj, hem eller studier, och under andra skeden arbetar mer.Vi str i en situation dr vi hller p att brnna arbetskraften frn tv hll.Samtidigt som mnga str utanfr arbetsmarknaden har antalet arbetadetimmar fr dem som har arbeten kat under 1990-talet.Mjligheten att variera arbetstiden skapar ven mjligheter att kombineraolika sysslor p nya stt. r det mjligt att vlja alternativsysselsttning inom exempelvis ideell sektor eller genom att prva brkrafteni en fretagsid. Bda alternativen vinner p om de prvas parallellt med enkvarstende anstllning.En nyckel i modern, mer individuellt anpassad arbetmarknad r merflexibla arbetstider. Arbetstiden mste kunna varieras beroende plivsmnster eller livssituation under olika skeden i livet. Det vinns fleravlfrdsvinster frknippade med frkortade arbetstider. Den formellaarbetstidens roll kommer sannolikt att minska i betydelse. Frkortadearbetstider mste vxa fram ur kad produktivitet. Arbetstidsfrkortning bri frsta hand bygga p frivillighet och avtal och vara ett ansvar fr parternap arbetsmarknaden. Frutsttningarna kan dock variera starkt p olika delarav arbetsmarknaden. Av rttviseskl kan politiska tgrder behvas. Det kanhandla om lagstiftning fr kad rttvisa p exempelvis skatteomrdet och enmer aktiv roll i arbetstidsfrgan fr de offentliga arbetsgivarna. Detfrutstter ett samhllskontrakt mellan arbetsmarknadens parter och staten,som leder till en ansvarsfull hantering inom samhllsekonomins ramar.6.10 ArbetstidsbankInrttande av en s.k. arbetstidsbank skapar mjligheter fr den enskildeatt mer sjlvstndigt frfoga ver arbetstidens frlggning. Den enskildekan d samla och spara tid fr att senare ta ut inarbetad tid i form avfrkortad arbetstid, enstaka dagar eller under lngre sammanhngandeledighet. Detta skapar mjligheter till strre valfrihet, med utrymme frindividuella lsningar att anvnda den kade fria tiden fr familj, hemoch freningsliv.kade mjligheter att "spara tid" genom infrande av arbetstidsbankskapar utrymme fr kortare eller lngre perioder av studier ochkompetensutveckling.Mjligheter att frdela arbetstid ver livet innebr att samhllet tydligaremste ange ramar. Inom dessa ramar kommer olika lsningar att finnas.Arbetsmarknadens parter har hr ett gemensamt ansvar fr att utformavillkor som skall glla fr en arbetstidsbank samt vilka regler som skall gllavid vertid respektive uttag av inarbetad tid. Genom lokalaverenskommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare kan man utformalsningar anpassade efter det enskilda fretagets och medarbetarensnskeml. Genom en arbetstidsbank kar den enskildes valmjlighet. Detframtida arbetslivet krver politiska initiativ om kad decentralisering sominrymmer flera olika lokala lsningar snarare n en politiskt lagstiftadeenhetslsningar.Centerpartiet anser att en versyn br gras fr hur framfr alltarbetstidslagen br frndras fr att ka mjligheterna till infrande av enarbetstidsbank. Inom ramen fr denna utredning br ven smbarnfrldrarsmjligheter att kunna ta del av utbildning och mjligheter till flexiblaarbetstider srskilt beaktas. Detta br ges regeringen till knna.6.11 Trygghet fr egenfretagareVi ser att fler mnniskor istllet fr att vara lneanstllda under kortareeller lngre tid kommer att f sin huvudsakliga frsrjning via egenrrelse. Den generella vlfrden mste omfatta ven dessa. Trygghetenfr inte g frlorad fr att man vljer att starta eget. Om detta skall varamjligt mste ett kat entreprenrskap leda till att trygghetssystemenfrndras s att ven dessa omfattas. En del i detta r att egenfretagareomfattas av systemet med kompetensfrskring. Drutver behver venandra system som sjukfrskring etc. frndras. Detta br ges regeringentill knna.Att starta ett fretag r ofta frknippat med stora initialkostnader ochovisshet om framtida inkomster. Genom infrande av arbetstidsbank kansparad tid ge mjlighet till inkomster under fretagets uppbyggnadsskede.Det blir mjligt att jobba p halvtid och driva sitt eget fretag p halvtid,fratt senare vara fretagare p heltid. Om fretagsidn av ngon anledningmisslyckas kan man g tillbaka till sitt tidigare arbete. Generella system sominrymmer flexibilitet med mjlighet till olika lsningar utan att trygghetengr frlorad torde innebra att fler vgar prva sina vingar. 7 HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om ny frenklad fretagsform,12. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om utredning av transfereringssystemen,23. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om kompetensfrskring,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om arbetstider,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om trygghet fr fretagare.2