mot · GL02Bo509 · 1997-10-06 00:00:00 — Ökat byggande för ekologiskt hållbart Byggnadsverksamheten har drabbats hårt av liten verksamhetsvolym och hög arbetslöshet. Trots att regeringen under 199596 satsade betydande belopp för att stimulera byggandet, såväl reparationer och ombyggnader av lägenheter och andra lokaler som nyproduktion av bostäder, har byggnadsverksamheten inte blivit den motor i samhällsekonomin som den tidigare varit. De senaste tre årens utveckling visar hur svårt det varit och är att komma tillrätta med den höga arbetslösheten i byggsektorn. Inget tyder på att byggsektorn kommer att utvecklas särskilt starkt . Tvärtom tyder det mesta på att verksamheten i det närmaste stagnerar. Den kris byggnadsverksamheten genomgår är i stor utsträckning en kris för bostadsbyggandet. Efter en mycket omfattande bostadsproduktion och har bostadsbyggandet varit mycket lågt. Bostadsbyggandet har till stor del varit inriktat på kategoriboende för äldre och studenter samt lägenheter för mycket köpstarka och betalningsvilliga konsumenter för vilka kvalitet och inte minst läge varit avgörande faktorer. Det normala bostadsbyggandet som skulle kunna göra att nytillträdande ungdomar kan få en plats på bostadsmarknaden eller bostäder för en vanlig barnfamilj har i det närmaste upphört. Även om det finns gott om lediga lägenheter är det allvarligt att produktionen av lägenheter varit så liten. Det betyder att en stor del av produktionskapaciteten gått på sparlåga eller helt slagits ut från produktionsapparaten. Inte minst har det betytt att arbetslösheten inom många yrkesgrupper varit mycket hög. Risken är uppenbar att efterfrågan på bostäder kommer att stiga snabbt i takt med att arbetslösheten minskar och ungdomarnas köpkraft ökar. Det kan leda till betydande bristsituationer. När bostadsbristen är ett faktum kommer det att vara alltför sent att börja åtgärda bristen. Då kommer lägenhetsbristen att leda till inflationsimpulser inom stora delar av ekonomin. Det är inte bara inom byggbranschen som bristsituationer kan utnyttjas till en prispress uppåt. Det kan leda till att företag i expansiva regioner kan få brist på arbetskraft och att människor får svårt att flytta till de expansiva områdena, vilket leder till förlängda vakanstider och inflationstendenser också på arbetsmarknaden. Sammantaget finns det många goda skäl att nu använda byggsektorn som en motor i samhällsekonomin i samband med och i syfte att möta en begynnande uppgång på arbetsmarknaden med en expansiv byggsektor. Lämnad åt sitt öde kommer inte byggnadsverksamheten att bli till någon draghjälp under konjunkturuppgång, och bristen på resurser kan i stället bli en kvarnsten om halsen för andra expansiva sektorer i den svenska ekonomin. Vi anser att regeringen bör ta fasta på att det nu behövs rejäla insatser för att förbättra och snabbt öka aktiviteten inom byggnadsverksamheten och få ner arbetslösheten bland byggnadsarbetarna. För att klara detta behövs ett ROT-program och insatser för att klara programmen för ekologisk hållbarhet samt energiomställningen. Det krävs ett långsiktigt finansieringsprogram för bostäder. För att långsiktigheten ska gälla måste det till ett ökat statligt engagemang. Det måste ske med fördelningspolitiskt väl avvägda både riktade och generella stöd. Vidare måste villkoren för ombyggnader och reparationer vara sådana att de kan ske till goda finansiella villkor. Det innebär att ROT-verksamheten måste ges ett bättre stöd än . Många fastigheter förfaller därför att fastighetsägarna inte har möjlighet att få ut de hyreshöjningar som krävs för att göra det möjligt att finansiera behövliga ombyggnader. I regeringsdeklarationen och i budgetpropositionen talas ofta om insatser som tar fasta på ett ekologiskt hållbart . Bostads- och energisektorn är de sektorer där ekologisk hållbarhet får snabba och omedelbara positiva effekter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av insatser för ett ökat byggande med sikte på ett ekologiskt hållbart .