mot · GK02Fi46 · 1997-05-02 00:00:00 — Vår uppfattning är att reglerna måste ändras förallaföretag.Arbetsrätten måste reformeras så att den bättre svarar mot dagens arbets-marknad och unga människors syn på arbete och flexibilitet.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt större krav påfortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder för att stimulera till såvälegen kompetensutveckling som utbildning inom arbetslivet måste prövas.Kristdemokraterna föreslår att ett system med individuella utbildningskontoninförs.Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri för attdärefter beskattas som inkomst av kapital. av all statligteknikupphandling bör kanaliseras till små och medelstora företag. Nya röninom FoU bör göras mer tillgängliga för småföretagen.Målet för den översyn av företagsstöden som görs bör kunna varasänkta företagsstöd i utbyte mot sänkta skatter, till exempel arbetsgivar-avgifter. En rättvisare konkurrenssituation ska eftersträvas.Den ekonomiska tillväxten måste spridas över hela landet. Staten har enviktig roll att spela i detta sammanhang. För att det ska ske behövs regionermed flera lokala tillväxtpooler.Stimulera tjänstesektornStimulanser för att påskynda utveckling av antalettjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb.Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme förtjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer ochunderhåll, angeläget.Att generellt minska tjänsteföretagens kostnader genom till exempel sänktmoms eller sänkt arbetsgivaravgift skulle, för att ge någon betydande effekt, idagsläget vara en statsfinansiellt alltför dyr åtgärd. Som ett första steg bördärför en selektiv lösning väljas. Det är grundläggande när viss verksamhetsärskilt stimuleras att inte osund konkurrens mellan olika branscher ochföretag uppstår.Hushållssektorn har en stor potential. av allt arbete utförs ihemmen. som allt fler går arbetslösa ökar arbetsbördan för andragenom dubbelarbete på jobbet och i hemmet. Genom de höga så kalladeskattekilarna är den vita marknaden för den typ av tjänster som går att utförai egen regi i stort sett utplånad. Den svarta marknaden är dock mycketomfattande.Kristdemokraterna vill avsätta ytterligare resurser utöver regeringens ROT-program för att kunna bredda basen för arbete som berättigar till avdragliksom för att möjliggöra en större skattereduktion. Vi vill också stimulerahushållssektorn och sysselsättningen genom att införa den modell förhushållstjänster som finns i Danmark.En reformeradarbetsmarknadspolitikTillväxtåtgärder är det centrala för att få fler i arbete ochdärmed skapa bättre förutsättningar att få balans i svenskekonomi. Men också arbetsmarknadspolitiken börreformeras. är just detta område ett av de mest genomre-glerade.Arbetsmarknadspolitiken måste som mycket annat utgå från subsidiaritets-principen. Det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egen hand ska intehögre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska vara subsidiär på såsätt att samhällets insatser ska vara stödjande när så krävs, dock utan attskada ordinarie arbetsmarknad.Arbetet är viktigt för människans möjlighet att utveckla sin identitet. Ettarbete har ett värde i sig. Därför skall arbete åt alla vara ett av deviktigastemålen för den ekonomiska politiken. Även om arbetet har ett egenvärdeinnebär det inte att avsaknaden av ett arbete påverkar det absoluta och unikamänniskovärdet. Arbetslöshet är ett allvarligt slöseri med mänskliga resurseroch förmågor. Vårt synsätt är att alla arbeten som utförs i samhället ärvärdefulla och bidrar till det gemensamma samhällsbyggandet, oavsett om deutförs i industriproduktion, inom vård och omsorg, i privata tjänstesektorn, iden ideella sektorn eller i det egna hushållet.Kristdemokraternas utgångspunkt för arbetsmarknads- och näringspoliti-ken är att den sammantagna politiken ska skapa förutsättningar för ekono-misk utveckling. Därigenom skapas också förutsättningar för nya arbetstill-fällen. Med fler i arbete skapas också via skattesystemet gemensammaresurser för att förstärka budgeten och därmed värna välfärden.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är dels att fungera som ett försäkrings-system för den som blir arbetslös vid normala konjunktursvängningar, delsatt underlätta nödvändig omställning från krympande till växande sektorer.Inom arbetsmarknadspolitiken ska den s k arbetslinjen eftersträvas därmeningsfull sysselsättning och utbildning ska erbjudas framför passivtkontantstöd vid arbetslöshet.En reformerad a-kassaArbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt och nödvändigtinslag i det svenska välfärdssystemet. Vid en period avarbetslöshet ska inte den som står till arbetsmarknadensförfogande behöva förlora möjligheten till försörjning.Arbetslöshetsförsäkringen ska bygga på en rimliginkomstrelaterad ersättningsnivå, incitament för att hitta ettnytt arbete och ge trygghet för att våga pröva något nytt.Dagens stora belastning på arbetslöshetsförsäkringen är i sig ett betyg påden ekonomiska politik som förts i . Densocialdemokratiska regeringen förefaller vara handlingsförlamad när detgäller att vidta adekvata åtgärder för att få fart på företag och företagande,det som leder till att belastningen på arbetslöshetsförsäkringen minskar.Arbetslöshetsförsäkringen är tänkt att vara en omställningsförsäkring somfinansieras genom avgifter som betalas både av arbetsgivare och avarbetstagare. Den höga arbetslöshetsnivån har lett till att försäkringen sedanflera år tillbaka är kraftigt underfinansierad. Bristen täcks överstatsbudgeten.Från kristdemokratiskt håll anser vi det angeläget att arbetslöshetsförsäk-ringen åter blir en omställningsförsäkring som finansieras genom avgifter.Genom avgiftsfinansiering uppnås ett bättre samband mellan lönebildningoch arbetslöshet. På så sätt förbättras arbetsmarknadens funktionssätt.Genom branschvisa avgifter som återspeglar arbetslösheten inom sektornskapas incitament för övergångar till sektorer med bättre framtidsmöjlig-heter.Kristdemokraterna har pläderat för en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring med rimlig ersättningsnivå, en nivå som innebär attden arbetslöse inte skall behöva komplettera med socialbidrag. Alla som stårtill arbetsmarknadens förfogande skall på detta sätt finnas inomförsäkringssystemet, något som inte gäller idag.Den obligatoriska arbetslöshetsförsäkring som utformades av den tidigarefyrklöverregeringen hade alla förutsättningar att fungera på ett tillfreds-ställande sätt. Den socialdemokratiska regeringen avskaffade denna för-säkring i ett av de ideologiskt betingade återställarbesluten tillsammans medVänsterpartiet. har a-kassan befunnit sig i ett moras med ständigtförändrade regler och upprivande av fattade beslut vad gäller villkoren. Dettahar varit till stor skada för de enskilda medborgarna och arbetsmarknadensfunktionssätt i stort.Socialdemokraternas och sänkning av ersättningsnivån i a-kassaoch KAS har inneburit en hård ekonomisk påfrestning för många hushåll.Samtidigt har kommunernas socialbidragskostnader ökat lavinartat närmånga tvingats gå till socialbyrån.Under senare år har staten och därmed ytterst skattebetalarna stått för del vad gäller kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. Företagensarbetsmarknadsavgift har likaså stått för en avsevärd del medan de enskildasmedlemsavgifter till a-kassorna har utgjort en marginell andel av finansie-ringen. Målet måste vara en finansiering där egenavgifter och företagensarbetsgivaravgifter balanserar inkomster och utgifter över en konjunktur-cykel. Denna förändrade finansiering måste dock ske successivt. En sådanmodell kommer också att vara ett incitament till en bättre fungerandelönebildning, något som i sig verkar för att belastningen på försäkringenminskar och för en bättre ekonomisk utveckling.Regional balansDet är utifrån ett socialt ansvarstagande viktigt att allamänniskor oavsett var de bor i landet kan bidra till attutveckla livskraftiga regioner. För att skapa regional balansär det nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken och denekonomiska politiken harmoniseras med regionalpolitiken. Ihuvudsak krävs en aktiv generell regionalpolitik därnäringsliv och offentlig sektor i glesbygd kompenseras förlånga avstånd, små lokala marknader, brist på utbildadpersonal, sämre kringservice etc. En effektiv regionalpolitikmed målsättningen att hela ska leva motverkar att"flaskhalsar" uppstår i ekonomin i en uppgångsfas ochminskar sårbarheten i en konjunkturnedgång. En väl utbyggdinfrastruktur är ett av de viktigaste medlen för att skapa godaförutsättningar för hela utveckling.MiljösatsningarEtt viktigt område för ökad sysselsättning är miljö- ochenergisektorn. Genom en skatteväxling med höjda skatter påändliga naturresurser och miljöskadliga utsläpp och sänktakostnader för arbete skulle det bli fler arbetstillfällensamtidigt som vår miljö skyddas. Det finns dock en uppenbarrisk att regeringen håller på att förfuska utrymmet förskatteväxling genom ensidiga energi- ochmiljöavgiftshöjningar. Utifrån Skatteväxlingskommitténsnyligen avlämnade förslag bör en genomtänkt strategi försuccessiv skatteväxling utarbetas och presenteras förriksdagen.Inom miljö- och energiområdet kommer arbetstillfällena att öka högstavsevärt när vi ställer om samhället till ett resursbevarande och ekologisktsynsätt.På miljöområdet är det väsentligt att föra en långsiktig politik som syftartill att bevara nuvarande miljö och naturresurstillgångar samt återställa deskador som uppkommit. vill prioritera fortsatt satsning påmiljörestaurering av , kalkningsinsatser för att få sura vattendragoch sjöar att tillfriskna samt återställande av miljöförorenade områden.Införandet av en avfallsskatt skulle bidra till en förbättrad avfallshantering.Hushållssparande är nödvändigtSparande framställs ibland som ett betydande problem ochen av orsakerna till djupet i den ekonomiska krisen och denhöga arbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Vår syn på sparande kan härledas bland annat ur denkristdemokratiska förvaltarskapstanken. Sparande är även enmetod att kunna öka det personliga ansvarstagandet genomatt bygga upp en buffert i den egna ekonomin.Att spara i missgynnas med gällande skatteregler. De hindrar attförmögenheter byggs upp. Den nuvarande regeringen har genom olika för-slag ytterligare höjt beskattningen på olika former av sparande. Syftet är upp-enbarligen att ånyo förlägga sparande och kapitalbildning inom den offent-liga sektorn.Vi menar att enskilt sparande behövs och ska premieras. Det enskildasparandet är viktigt både ur individens eget och ur statens och kommunernasperspektiv. Det enskilda sparandet är av vikt även för svenskt näringsliv.Tillgången till riskkapital säkras genom ett högt sparande. Ett stort sparandeär angeläget för att säkerställa tillgången till kapital för att motsvara deinvesteringar som är nödvändiga för att klara förnyelsekraven i näringslivetoch för att i ett längre perspektiv klara sysselsättning och välfärd.Fördelningspolitik och tillväxtstrategiDet finns all anledning att hålla fast vid en stram ekonomiskpolitik. De marginaler som den svenska ekonomin har attröra sig inom är fortsatt snäva. Om t ex en ränte- ochvalutaoro skulle sprida sig inom som en följd av enmöjlig utveckling beträffande EMU-frågan skulle sannoliktden svenska ekonomin utsättas för betydande påfrestningar.Kristdemokraterna har länge kritiserat regeringen för att man inte harförmått att sanera statsfinanserna och bedriva en tillväxtfrämjandepolitik. Från regeringshåll har hävdats att man först måste ägna sig åtsaneringen för att sedan ta sig an uppgiften att komma tillrätta med arbets-lösheten. Detta är ett ödesdigert förhållningssätt, för landet men framföralltför alla de människor som saknar arbete. Inte heller i föreliggande pro-position återfinns några verkliga åtgärder som är anpassade till utmaningensdimensioner. Regeringen har ännu inte kunnat samla sig till åtgärder för attåstadkomma den tillväxt av jobb inom den privata sektorn som man säger sigverka för.En del av de besparingsåtgärder som regeringen vidtagit är förödande förenskilda människor och ett uttryck för en betydande okänslighet förmänniskors faktiska situation. Som exempel på sådana kan nämnas bespa-ringar på änkepensionerna, bostadsbidragen och försämringar för ålders-pensionärer. Regeringen har också genom de utomordentligt omfattandeskattehöjningar som skett pressat många hushålls ekonomier över den gränsdär de själva klarar av att försörja sig utan socialbidrag. Exempel på detta äregenavgiftshöjningarna och de för många orimliga effekterna av fastighets-skatten.Den kristdemokratiska politiken tar sikte på att få till stånd ett klimat somskapar förutsättningar för nya jobb inom den privata sektorn, inte minsttjänstesektorn. I ett längre perspektiv är det endast så välfärden kan bevarasoch utvecklas. Den ekonomiska politiken ska vidare vara inriktad på att hållastatsfinanserna i balans med en riktig fördelningspolitik.Vad är det som skapar nya jobb? Det är den fråga som ständigt måsteställas för att styra politik till rätt åtgärder. Vårt svar är att nya jobbkommertill stånd när enskilda människor finner det vara mödan värt att starta ellerutveckla en befintlig verksamhet. Politiken måste således inriktas på attunderlätta för just detta genom att sänka trösklarna för nyföretagande ochutvecklande av de företag som redan finns.I föreliggande motion presenteras besked om vilkaåtgärder vi anser vara nödvändiga för att få fart på företag och företagande.Totalt uppgår kostnaderna för skattesänkningar och andra åtgärder till ca 15miljarder kronor. Åtgärderna är finansierade fullt ut.Till väsentliga inslag i en politik för fler jobb hör bland annat:- avbyråkratisering av företagande-- klargörande av statens roll som skapare och upprätthållare av regelverk-- utförsäljning av statliga företag-- stabila spelregler-- en arbetsrätt som är bättre anpassad till de mindre företagens situation-- skatter som uppmuntrar till hushållssparand-- skatteregler som inte missgynnar produktiva investeringar i förhållandetill riskfritt sparande-- en effektivare lönebildning-- avskaffande av uppenbart företagsfientliga regler som förtida inbetalningav moms och förlängd sjuklöneperiod-- reduktion av skattekilar som motverkar expansion inom tjänstesektorn-- satsningar på utbildning, införande av s k utbildningskonton.-Sammantaget syftar dessa åtgärder till att förbättraförutsättningarna för nya jobb genom tillväxt ochföretagande.FempunktsprogrammetVård, omsorg, skolaKristdemokraterna finansierade i sitt budgetalternativ för1997 ökade resurser till kommuner och landsting med ca 6,5miljarder kronor. Under riksdagsbehandlingen avbudgetpropositionen och bl a förslaghävdade regeringen och dess riksdagsmajoritet att någraytterligare resurser till kommunsektorn inte var nödvändigaeller möjliga. När nu budgetarbetet är avslutatoch en betydande del av budgetåret gått, föreslår regeringenpå tilläggsbudget och inför ökadestatsbidrag till kommunsektorn. föreslås attbalanskravet för kommunerna förskjuts till som förlandstingen.Kristdemokraternas budgetalternativ innebär att kommuner och landstingkommer att få ca större resurser 1998, 1999 och 2000 änmed regeringens förslag. Överföringen av resurser sker främst genom att en2,5-procentig sänkning av egenavgifterna i sjukförsäkringen ger kommun-sektorn större skatteintäkter. Samtliga åtgärder presenteras mer utförligtnedan under rubriken 6 Kommunsektorn.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderRegeringens trovärdighet vad gällerarbetslöshetsbekämpning måste anses i det närmasteobefintlig. Raden av misslyckanden på såväl detnäringspolitiska som det arbetsmarknadspolitiska områdetkan göras mycket lång. Riktat anställningsstöd, offentligttillfälliga arbeten (OTA), , avskaffandet avungdomspraktiken, förtida momsinbetalning för företag ochden förlängda arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen ärnågra exempel. Mot bakgrund av dessa misslyckanden fannsdet vissa förhoppningar om att regeringen tänkt om i sinvårbudget. Dessa förhoppningar har dock kommit på skam,och några genomgripande förslag som kan ökasysselsättningen lyser tydligt med sin frånvaro.Regeringens prioriteringar på det arbetsmarknadspolitiska området präglasav uppgivenhet och av tankegången att det bara finns ett bestämt antal jobboch arbetstimmar att fördela. Man försöker främst lösa arbetslöshets-problemet genom att på olika sätt minska utbudet av arbetskraft. Genom attfå bort folk från arbetsmarknaden skall den öppna arbetslösheten nedbringas.Denna utgångspunkt är felaktig eftersom antalet jobb inte är konstant.Kristdemokraterna vill istället skapa förutsättningar för att få fram flerordinarie arbetstillfällen i nya och växande företag inom den privata sektorn.Vi vill också skapa förutsättningar för arbetstillfällen inom den kommunalaoch landstingskommunala sektorn, framförallt inom vården, äldreomsorgen,barnomsorgen och på skolans område.Regerigens konkreta förslag saknar inte sällan substans. Åtgärder riktadetill ungdomar - där ska regeringen återkomma. Generationsväxling - där skaregeringen återkomma. Tidigareläggning av infrastruktursatsningar, förslagsom regeringen tidigare skjutit på, innebär följaktligen inget nytt.Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna innebär en minsk-ning jämfört med tidigare. Regelförenklingarna som föreslås på dettaområde är en bekräftelse på vad vi kristdemokrater hävdat. Samma sak gälleromprioriteringen vad gäller arbetsmarknadsutbildningen. Interpraktikstipen-dier är ett resultat av misslyckandet med . Det nya ärutpensionering av arbetslösa samt förslaget att arbetslösa skall få jobba för a-kassenivån istället för att få ett ordinarie arbete. Detta är definitivt inte enoffensiv politik för att få fler i arbete, utan snarare ett exempel på endefensivhållning. Talet om en mångmiljardsatsning på arbete och utbildning är i dettaavseende ett luftslott.Insatser för en ekologiskt hållbarutvecklingUnder sken av att regeringen bedriver en politik förekologiskt hållbar omställning har man systematiskt avrustatmiljöpolitiken. På område efter område har anslagenminskats. Detta får nu dramatiska följder för såvälNaturvårdsverkets som länsstyrelsernas och kommunernasmöjligheter att bedriva aktiv miljötillsyn. Miljöpolitiken harersatts med något som regeringen kallar lokalainvesteringsprogram där statsmakterna ska bedöma vilkakommuner som ska belönas med pengar för lokala projekt.Hela denna uppläggning är feltänkt. Kristdemokraternakommer däremot även i fortsättningen att verka för enupprustning av miljöpolitiken. Vi föreslår nödvändigaförstärkningar på de olika miljöområdena.Vad gäller programmet för omställning av energisystemet har vi i sambandmed energipropositionen redovisat vår principiella hållning till programmenför att få fram förnybar el och effektivisering/sparande av el. Dessa programhar i sina huvuddrag vår acceptans.Angående infrastruktursatsningarna motsätter vi oss inte satsningen påBotniabanan och när det gäller måste den finansiella beredskapsom propositionen anger ska skapas, garantera att banan kan hållas samman ihela sin längd från till . När regeringen presenterar sinaviserade proposition om framtid återkommer vi med ytter-ligare synpunkter.Vad gäller trafiklösningarna i och kan bara konsta-teras att regeringen genom sina uppgörelser med skapat full-ständigt kaos i finansieringen. Enda sättet att nödtorftigt ersätta den nu helthavererade regionala finansieringen med miljö- och trafikantavgifter ärföljaktligen att nu föreslå en helstatlig finansiering. Kristdemokraternapoängterar vikten av att frågan om tredje spåret och Centraltunneln får ensnar lösning. Ett intressant exempel på kreativ rubriksättning är närregeringen och ersätter miljöavgifter på Dennispaketets motorvägarmed en helstatlig anslagsfinansiering under rubriken .SmåföretagenLättnader i beskattningen för ägare i små ochmedelstora företagRegeringens förslag till lättnader i ägarbeskattningen byggerpå några av de mest snåriga och oöverskådliga skattereglersom uppvisats i svensk skattelagstiftning. Lagstiftningenbygger bl.a. på spärregler som stänger ute de minstaföretagen och ställer krav på vissa löneskillnadermellan företagets ägare och den högst betalda anställde, föratt lättnaden skall godkännas.Kristdemokraternas krav är att helt avveckla den dubbelbeskattning somuppstår då företagens vinster först beskattas i företaget och sedan ocksåbeskattas hos den person som får utdelningen. Risksparande får intemissgynnas jämfört med banksparande.Positiv räntefördelningPositiv räntefördelning infördes av den förra regeringen.Syftet är att enskilda näringsidkare skall får en reduceradbeskattning på i företaget arbetande kapital. Avkastningenskall beskattas på ett sätt som är likvärdigt med det somgäller för ägare till enmansaktiebolag. Då regeringen nunågot lite minskar dubbelbeskattningen på aktier i aktiebolagföljer man upp det med att också öka räntesatsen vid dennamodell (positiv räntefördelning) för att likabehandla enskildanäringsidkare. anser att förslaget är ettsteg i rätt riktning, men vill helt avvecklabeskattningen på arbetande kapital för att främja företagandeoch därmed öka sysselsättningen.Kristdemokraterna redovisar under respektive utgiftsområde sin syn pådetaljförslagen i fempunktsprogrammet.KommunsektornTrots överenskommelsen med kommunförbunden om den s kfinansieringsprincipen har indirekta effekter av regeringenspolitik i praktiken minskat kommunernas och landstingensresurser med underinnevarande mandatperiod. Häri ligger grunden till deresursproblem som landets kommuner och landsting nubrottas med. Till följd av den allmänna ekonomiskautvecklingen med minskade skatteintäkter, minskade statligabidrag, skattestopp och ökade sociala kostnader har denkommunala sektorn varit utsatt förmycket omfattande förändringar.Den samlade offentliga sektorn måste anpassas till vad det samhälls-ekonomiska utrymmet medger. I detta arbete fordras klara prioriteringar.Inom det kommunala området är nyckelområdena framförallt sjukvården,äldreomsorgen och skolan. Dessa områden måste under alla förhållandenvärnas. Utrymmet för ytterligare besparingar inom dessa områden är enligtvår uppfattning obefintligt, tvärtom krävs ökade resurser för att kvaliteteninom dessa sektorer skall upprätthållas.Kristdemokraterna välkomnar att regeringen insett att kommuneroch landsting dränerats på resurser dithän att man kan fullföljasina primära uppgifter inom vård, omsorg och skola. Därför är förslaget attåterföra indragna resurser med 8 miljarder i ökade statsbidrag från år 1998välkommet, men inte tillräckligt.Kristdemokraternas samlade ekonomiska politik medför påtagliga för-bättringar för kommunsektorn i förhållande till regeringens politik. Kommu-ner och landsting får med politik ett tillskott på 2,5miljarder kronor utöver regeringens satsning åren 1998, 1999 och2000.Den valda metoden att ge resurser, som främst bygger på sänktaegenavgifter i sjukförsäkringen, ger både högre köpkraft för löntagarna meddrygt och ökade resurser till kommunsektorn med drygt6 miljarder. har fullt ut anvisat den högre finansieringsom metoden kräver på statsbudgeten.Kristdemokraternas förslag att sänka egenavgifterna i sjukförsäkringenmed innebär att kommunernas skatteunderlag förbättrasså att skatteintäkterna ökar med . Delar av dessamedel dras tillbaka i enlighet med finansieringsprincipen, vilket innebär attanslaget för utgiftsområdet minskar.Kristdemokraterna vill också återinföra vårdnadsbidraget, vilket leder tillminskade barnomsorgskostnader för kommunerna. Detta motiverar påsamma sätt att anslaget för utgiftsområdet minskar. En återgång till 14 dagarsarbetsgivaransvar i sjukförsäkringen, en andra karensdag samt en effektivareskatteindrivning minskar kommunernas kostnader ytterligare och ökar skatte-intäkterna.För att inte överkompensera kommunsektorn återförs 7,6 miljarder kronorså att nettoförstärkningen av den kommunala ekonomin blir 2,5 miljarderkronor utöver regeringens 1998.