mot · GK02A33 · 1997-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:106 Ändringar i lagen om rättegång i arbetstvister PropositionenDet föreslås inget undantag i arbetstvistlagen när det införskrav på obligatoriskt prövningstillstånd i mål och ärendensom överklagats från tingsrätt till hovrätt. Det innebär att allamål som överklagas till Arbetsdomstolen kräverprövningstillstånd. Tre juristdomare skall kunna avgöraprövningstillstånd. Krav på prövningstillstånd skall dock integälla en förvaltningsmyndighets beslut enligt lagen ombegränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt. Ipropositionen avvisar också regeringen om att Arbetsdomstolen skall avgöralönegarantimål som andra och sista instans.Vänsterpartiets inställningEtt rättsväsende som fungerar väl och har allmänhetensförtroende är ett av demokratins fundament. Det är tyvärralltför lätt att i vår omvärld hitta exempel på vad brister idetta avseende kan leda till. Även om det inte saknatsproblem i det svenska domstolsväsendet har det ändåfungerat ganska väl ut rättssäkerhetssynpunkt och detomfattas av ett hyggligt allmänt förtroende. Det måste varaen av våra lagstiftares viktigaste uppgifter att värna dettaförtroende och inte genom snabba och ogenomtänktaförändringar riskera att rasera vad som mödosamt byggts uppunder . Lagrådet uttrycker i sitt yttrande tillHovrättsprocessutredningens betänkande oro över vadförslaget om prövningstillstånd kan innebära förallmänhetens förtroende för rättskipningen och anser att detkan finnas skäl för särskilda åtgärder om utvecklingen går iden befarade riktningen. anser att dessafarhågor utgör ett tillräckligt skäl för att avvisa förslag omgenerellt krav på prövningstillstånd. Även LO avvisarförslaget. Allmänhetens tilltro till rättsväsendet får heltenkelt inte riskeras.De föreslagna förändringarna innebär att inget överklagande skall tas uppav Arbetsdomstolen utan att denna först beviljat prövningstillstånd.Visserligen skall grunderna för beviljande av prövningstillstånd varagenerösa, men det finns alltid risk att tillståndsprövningen påverkas avArbetsdomstolens arbetssituation. Framför allt har prövningstillstånd densvagheten att utgöra ett avsteg från den grundläggande principen ommuntlighet i rättegången. Muntlighet är av avgörande betydelse för rätts-säkerheten och säkerligen också för allmänhetens förtroende för rättskip-ningen. Man kan ju jämföra med den kritik för bristande rättssäkerhet iprövningsförfarandet som riktas mot och . Den har bl.a. just gällt de stora svårigheterna att få till ståndmuntlig handläggning.Muntliga förhandlingar vid rättegångar hör till kärnan i vårt rättssystem.Det är nödvändigt att domstolen lyssnar på parternas argument och attvittnen hörs. Det är mycket svårt att bedöma trovärdigheten utifrån vad sombara finns i skrift. Tingsrätternas domskäl är ofta så kortfattade att det äromöjligt att bilda sig en tillförlitlig uppfattning om tingsrätten gjort enriktigbedömning genom att bara läsa domen.Mot bakgrund av att av tingsrättens domar i arbetstvistmålöverklagas till Arbetsdomstolen och att detta i sin tur leder till att ca 35 %avde överklagade domarna ändras menar vi att rättssäkerheten kräver att tvisterkan prövas i två instanser och att detta är särskilt viktigt när det gällerarbetstvister eftersom dessa kräver en speciell sakkunskap.I vissa fall kan Arbetsdomstolen skaffa in förhörsutskrifter eller band-upptagningar från förhören i tingsrätten när prövningstillståndsfrågan avgörs.Men det är inte de domare som avgör frågan om prövningstillstånd somlyssnar på banden. Det är i stället en föredragande som får lyssna och sedanreferera innehållet för domarna. Det är självklart att detta system kommer attinnebära en väsentlig försämring av rättssäkerheten.Om Arbetsdomstolen verkligen kommer att genomföra tillstånds-prövningen så generöst som man tänker sig i propositionen är det tveksamtom det verkligen blir något av den tänkta arbetsbesparingen. Handläggnings-tiderna lär tvärtom komma att förlängas genom den dubblerade prövningen.Om å andra sidan dessa höga ambitioner inte kan upprätthållas - tyvärr dettroligaste scenariot - kommer ett antal mål, där Arbetsdomstolen efter enfullständig prövning skulle ha ändrat tingsrättens dom, att vägras prövnings-tillstånd. Effekten kommer att bli en dramatiskt ökad misstro mot rätts-väsendet. Det kan i sin tur få ödesdigra verkningar för medborgarnas tilltrotill rättssamhället.En annan konsekvens av förslaget som med säkerhet kan förutses är ökning av antalet människor som inte anser att deras sak blivit korrektoch sakligt prövad. Det kommer att betyda både ett svårt och långvarigtpsykiskt lidande för många människor och ökade kostnader församhället. Många människor som inte kan acceptera en dom som gått dememot i första instans är ändå beredda att foga sig i sitt öde efter att också haförlorat målet efter en fullständig prövning med muntlig förhandling i andrainstans. En skriftlig tillståndsprövning kommer aldrig att ge den enskildesamma subjektiva känsla av att ha fått "en andra chans". Antalet JO-anmälningar m.m. kommer att öka starkt. Men viktigast av allt, förtroendetför som rättsstat kommer att minska.Det saknas en grundlig utvärdering av prövningstillståndsreformsom hade varit av stor vikt då nya förändringar skall göras avöverklagningsprocedurer. Inte heller tycks någon utvärdering ha gjorts av detsuccessivt utbyggda prövningstillståndsförfarandet i kammarrätt. Det ärockså olyckligt att denna reform genomförs just nu när det pågår ettomfattande utredningsarbete avseende såväl regler omfrämst tingsrättsförfarandet som den organisatoriska strukturen inomdomstolsväsendet.Vänsterpartiet avvisar därför förslaget om att ett generellt prövningstill-stånd införs mellan tingsrätterna och Arbetsdomstolen.Överföring av lönegarantimål tillArbetsdomstolenI en skrivelse till harArbetsdomstolen föreslagit att lönegarantimål i sista handbör avgöras av Arbetsdomstolen. I propositionen avvisasdetta förslag.Vänsterpartiet anser att Arbetsdomstolen skall avgöra lönegarantimålenefter en prövning i tingsrätten som andra och sista instans. Så här skriver LOi sitt remissyttrande över departementspromemorian som ligger till grund förpropositionen:Ett stort antal lönegarantimål är till sin karaktär rent arbetsrättsligatvister.Det är inte tillfredsställande att arbetsrättslig praxis i likartade tvisterutformas i såväl arbetsdomstol som i de allmänna överinstanserna.Arbetsdomstolens speciella arbetsrättsliga kunnande och dess storaförtrogenhet med arbetsmarknadsförhållanden gör domstolen särskilt lämpadatt hantera även lönegarantimål. Med hänsyn till den nuvarande situationenkan man även efter en sådan förändring förutsätta att den helt övervägandedelen av lönegarantimålen, liksom , slutligen kommer att avgöras itingsrätterna.Vänsterpartiet delar LO:s motiv och uppfattning i dennafråga. Däremot menar , liksom regeringen, attArbetsdomstolens framställan om att Arbetsdomstolen skullevara första och sista instans för tvister där parterna genom ettavtal kommit överens om ett sådant förfarande skall avvisas.JämställdhetsmålVänsterpartiet motionerade med anledning avpropositionen om en ny jämställdhetslag om krav påbestämmelser att mål enligt jämställdhetslagen skall avgörasav en domstol med jämn könsfördelning. Vi har flera gångerupprepat detta krav och senast i motion 1996/97: A809.Tvister om könsdiskriminering skiljer sig från andra arbetsrättsliga tvisterbl.a. på det sättet att det ofta inte finns ett klart arbetstagarintresse somståremot ett klart arbetsgivarintresse. Skiljelinjen går snarare mellan kvinnligaoch manliga värderingar. Ofta kan den som upplever sig diskriminerad hasvårt att få stöd i varje fall från det lokala facket. Ilönediskrimineringstvisterär det ofta kollektivavtalet som sätts i fråga, och där har både arbetsgivareoch fack en naturlig benägenhet att försvara det man gemensamtåstadkommit. Mot denna bakgrund är Arbetsdomstolens sammansättningmed en kompakt manlig majoritet bland ledamöterna och dominans förledamöter som representerar arbetsgivar- och arbetstagarintressena interepresentativa i mål om könsdiskriminering. Det är heller inget unikt att detkrävs speciell kunskap och kompetens av en domstol som skall handläggaviss typ av ärenden. Vissa mål är hänskjutna till en viss domstol,förekomsten av specialdomstolar visar också på att kompetenskraven ansesviktiga. Denna värdering bör även gälla jämställdhetsmål.Vänsterpartiet anser i likhet med JämO att Arbetsdomstolenssammansättning bör förändras. Ett sätt är att domstolen utökas i köns- ochdiskrimineringsmål med två ledamöter som är experter på diskriminerings-juridik och jämställdhetsfrågor. För att inte antalet ledamöter skall bli förstort bör arbetsmarknadens parter i dessa mål endast företrädas av enarbetsgivar- och en arbetstagarrepresentant.Dessutom bör det införas en domförhetsregel i lagen om rättegången iarbetstvister som föreskriver jämn könsfördelning i jämställdhetsmålen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om obligatorisktprövningstillstånd enligt vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Arbetsdomstolens sammansättning i jämställdhetsmål,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överföra lönegarantimål till Arbetsdomstolen.