mot · GL02T815 · 1997-10-06 00:00:00 — Denna skillnad i information ökar i-ländernas konkurrensfördelar än mer, något som leder till ännu större skillnader mellan i- och . Skillnaden förstärker dagens orättvisor på många områden; små företag har svårt att ta del av förändringar i efterfrågan och globala trender, forskare får svårare att ta del av internationella resultat och att kommunicera med kollegor i andra länder, beslutsfattare har inte samma möjligheter som beslutsfattare i i-länder att kontrollera ekonomi, naturresurser, socio-ekonomisk data m.m., och multi- och bilaterala förhandlingar försvåras för den part som befinner sig i ett underläge vad gäller information. Rationalisering och automatisering av enkla moment i arbetet har inneburit att arbetskraftens andel av den totala kostnaden för varor sjunkit drastiskt inom många områden, som konfektion, TV- och radioproduktion m.m. På grund av detta har relativa fördel med låga arbetskraftskostnader minskat betänkligt. innebär den höga ingångskostnaden, kraven på infrastruktur och kunskap att stängs ute från möjligheten att automatisera i motsvarande grad. Det svenska deltagandet i att utveckla telekommunikationer i och är därför välkommet. Emellertid bör satsningen kunna förstärkas och förlängas till att gälla även länder i tredje världen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Bland annat är tillgången till infrastruktur avgörande för länders utveckling. Väntetiden för en affärstelefon är i . , av världens befolkning, svarar endast för av det globala informationsflödet. har konstaterat att investeringar i kommunikation ger högt utbyte. IT kan användas för att avsevärt förbättra möjligheten att förmedla utbildning till avlägsna platser. På samma sätt som IT kan användas för distansutbildning i är det möjligt att koppla ihop lärare, forskare och institutioner både inom och utom länderna. Informationsteknik inom jordbrukssektorn i tredje världen har visat sig vara mycket framgångsrikt. I t.ex. och använder man datorer för att förutsäga skörden och följa grödornas tillväxt och i innebar telefonförbindelser till centrala marknader att bönderna kunde ta ut högre priser. har genom LRF stor kompetens inom området, något som borde kunna användas i svenskt bistånd för att utveckla landsbygden och jordbruket. började ett antal läkare med bas i använda informationsteknik för att sprida kunskap till länder i . Med hjälp av datorer och anslutning till Internet, ofta via långsamma förbindelser, satte de läkare i i förbindelser med västerländsk expertis i och . Detta kan tjäna som ett exempel på hur expertkunskap kan komma även till del inom sjukvården utan alltför omfattande insatser. Även för små näringsidkare, kooperativ i byarna drivna av kvinnor m.m. kan informationstekniken komma till användning då de kan ges tillgång till en väsentligt större marknad och kommunikation med konsumenter utanför den närmaste omgivningen. Även små satsningar kan i det fallet ge stora resultat. Sida bör ha som ett uppdrag att belysa hur informationsteknik kan användas för att förstärka effekterna i biståndet och hur svenskt bistånd i informationsteknik kan användas för att minska klyftorna mellan världens fattiga och rika. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om varje elevs tillgång till dator och e-postadress,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildningsprogram för lärare,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om distansexamination,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkbildningen och studieförbunden,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om distansarbetscentraler, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enklare regler och mindre byråkrati, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsrätts- och skattelagstiftningen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om offentlig upphandling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om virtuella företag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betalningssystem och rättsliga åtaganden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om personlig integritet och skydd av uppgifter,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om urholkning av den svenska skattebasen på grund av elektronisk handel, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsumentfrågor,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att utjämna skillnader mellan könen,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förskrivning av IT-hjälpmedel,6 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilt stöd för anpassning av IT-produkter,6 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av en lagstiftning om antidiskriminering och tillgänglighet inom IT-området,6 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frågan hur de elektroniska versionerna av rättsliga dokument skall kunna jämställas med de tryckta versionerna,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett allmänt tillgängligt elektroniskt rättsligt informationssystem baserat på internationella standarder,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av drift och underhåll av ett rättsligt informationssystem,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om styrelseform och daglig drift av ett rättsligt informationssystem,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Celexdatabaserna blir fritt tillgängliga,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om IT och år 2000,7 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om IT och bistånd,8 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hur IT kan användas för att förstärka svenskt bistånd.8 1 Yrkandena 13 hänvisade till UbU. 2 Yrkande 4 hänvisat till KrU. 3 Yrkandena 11 och 1822 hänvisade till KU. 4 Yrkande 13 hänvisat till LU. 5 Yrkande 14 hänvisat till AU. 6 Yrkandena hänvisade till SoU. 7 Yrkande 23 hänvisat till FöU. 8 Yrkandena 24 och 25 hänvisade till UU.