mot · GL02T202 · 1997-10-06 00:00:00 — skall ifortsttningen konkurrensupphandla investeringar och underhll p denprivata marknaden.6.6 TrafikskerhetDen s.k. nollvisionen r i grunden en riktig strategi. Inte minst innebrden ett delvis nytt synstt i trafikskerhetsarbetet. Det r dock viktigt attformulera visionen s att den kan uppfattas som mjlig att uppn. Vi rpositiva till strvan att minska antalet olyckor och eliminera risken frlngvarig ohlsa till fljd av trafikolyckor. En sdan strategi mste dockomfatta alla delar som pverkar trafiken.En oproportionerligt stor del av ddsolyckorna i trafiken r singelolyckor.Ungefr av de trafikddade omkommer i singelolyckor, 25procent bil mot buss/lastbil och bil mot bil. Den nuvarandevgtrafikbeskattningen som baseras p bilens vikt och drmed missgynnartrafikskra bilar br frndras. Dagens regler leder till att frre personer krskrare bilar, vilket i sin tur leder till svrare olyckor, ondiga skador,olycksfall och ddsfall. Svl samhllsekonomiskt som statsfinansielltorsakar det nuvarande systemet stora frluster. Skatten br utformas s attskra och brnslesnla bilar gynnas.Regeringens och krav p brnslesnla och trafikskra bilar ren god grundid som skert de flesta kan instmma i. Det r bra att stlla upplngsiktiga ml med krav p kad trafikskerhet och minskad brnsletgng,men det r inte realistiskt att detta skulle kunna uppns p ett par mnader.Under den senaste borgerliga regeringsperioden snktes ldern frvningskrning fr behrighet B till 16 r. Avsikten med reformen var attfrlnga vningstiden fr unga mnniskor dr olycksfrekvensen statistiskt rhgre. Det tillflliga krkort som den borgerliga regeringen arbetade hrt fratt driva igenom ger ocks den nya fraren starkare incitament att varafrsiktig d vning skall ge frdighet.Kvalitetsskringar av transporter fr offentliga myndigheter och bolag rviktigt. Att fretag och myndigheter kan anvnda kvalitetsskring som en delav t.ex. personalpolitiken anser vi vara bra. Definitionen av hur dennakvalitetsskring bst kan ske fr statliga myndigheter och bolag br fljasystem som anvnds inom nringslivet. De ISO-certifieringar somutfrdas r standardiserade och vedertagna internationellt. Det r angelgetatt ven offentlig sektor certifieras p samma stt.Frslaget att ge kommunerna utkade befogenheter att som frsta instansbesluta en hastighetsgrns om inom srskilt utsattaoch trafikanpassade omrden r i princip riktig. Vi r dock kritiska till engenerell hastighetsgrns p i ttort.Vi freslog under vren att de sjukskrivningar som kan hnfras tilltrafikolyckor skall bekostas av den obligatoriska trafikskadefrskringen. Ettsdant frslag br utredas fr att mjligen tillmpas i . En sdanfrndring kommer att medfra kat tryck p svl konsumenten somproducenten av transportsystemen. sammanfaller detta medbehovet av ett nytt hlsomtt. Vrt frslag kan ocks innebra att fr-skringsbranschen fr intresse att medfinansiera ambulanshelikoptrar.Fordonsproducenter fr incitament att erbjuda lsningar dr trafik-informatiken, t.ex. vgradar, utvecklas snabbare.6.7 KollektivtrafikNr det gller kollektivtrafiken br grundregeln vara att trafiken skallbra sina egna kostnader. Genom att all trafik upphandlas i konkurrenskommer behovet av underskottstckning att minska. Bttre planering ochkat samutnyttjande av samhllets hela resebehov, skolskjutsar, sjukresoroch frdtjnst hjer produktiviteten i verksamheten somsamhllskostnaderna minskar.De regleringar som frhindrar konkurrens inom kollektivtrafiken ochmellan trafikslagen br avskaffas. Trafikhuvudmnnens lnsvisa monopol-rttigheter liksom de regler som frsvrar fr befintlig och frhindrarnyetablering av regelbunden lngvga busstrafik, motverkar en effektivkonkurrens och br drfr avskaffas. Ondiga regleringar och begrnsningarminskar resenrernas valfrihet som det motverkar en sund pris-utveckling.Vad gller upphandling av taxitjnster r det enligt lagen om offentligupphandling mjligt att precisera omfattning och innehll av en viss bestlldtjnst. Trots detta har bde kommuner, landsting och trafikhuvudmn avstttfrn att utnyttja den mjligheten i sina upphandlingar. Genom att utnyttjasdana mjligheter och att i upphandlingsunderlagen mjliggra ven frsm aktrer att delta, kan mngfalden p entreprenrsidan bibehllas ochfrstrkas. P sikt leder sdana tgrder till snkta kostnader, till gagn frsvl resenrerna som fr skattebetalarna.Handikappanpassningen av kollektivtrafikens infrastruktur mste pskyn-das. Bttre tillgnglighet fr handikappade till kollektivtrafiken innebr oftakad sjlvknsla fr mnga funktionshindrade och kan leda tillminskade kostnader fr kommuner och landsting. uttalade medanledning av infrastrukturpropositionen att trafikhuvudmannen i lnet skallst som skande till statsbidraget. Vi menar att samordningen mellaninvesteringar i rullande materiel liksom satsningar p frbttringar av denfasta infrastrukturen ger utrymme fr effektivitetskningar.7 Jrnvg7.1 att ka jrnvgens attraktivitet och konkurrenskraft mste en totalavreglering genomfras och mjliggra att ven persontrafikenkonkurrensutstts. Jrnvgstrafiken kan d utvecklas pmarknadsmssiga villkor och bli en mer attraktiv och effektiv trafikform.Konkurrens mellan olika jrnvgsfretag skall rda och spren skalltillhandahllas p ett objektivt och konkurrensneutralt stt. Hga krav pskerhet och tillfrlitlighet mste stllas p de operatrer som villtrafikera banntet.Utvecklingen av jrnvgstrafiken som ett konkurrenskraftigt transport-medel mste ven beaktas utifrn ett europeiskt perspektiv. msteinom EU driva frgorna om en kad integrering av jrnvgstrafiken inomgemenskapen och drvid srskilt framhlla vikten av att ett gensamtregelverk utarbetas.Uppdelningen av det gamla SJ i ett banverk och en trafikoperatrsdel harmjliggjort fortsatt avreglering och konkurrensutsttning. Under den frramandatperioden beslts omfattande investeringar i jrnvgsntet, men dettarcker inte fr att skapa en bra infrastruktur. Avreglering r en frutsttningfr att jrnvgssektorn skall kunna ka sina marknadsandelar. Mindrejrnvgsfretag som startat godstrafik r ett resultat av att kreativaentreprenrer hittat nischer och anpassat sin verksamhet till transport-behoven. Dessa fretag br genom fortsatt avreglering ges vidgademjligheter att i konkurrens utveckla, utka och bredda sina verksamheter.Riksdagens beslut att verfra trafikledningen frn SJ till r avstor strategisk betydelse fr konkurrens mellan olika operatrer. Dennuvarande regeln, den s.k. fretrdesrtten, som ger SJ frtur att upprtthllatrafik p redan trafiksatta bandelar, mste omgende avskaffas ompresumtiva trafikutvare skall kunna konkurrera p likvrdiga villkor.Frdelningen av trafikeringsrtter br kunna ske utifrn ett anbudssystem.Avregleringen av godstrafiken har givit positiva resultat.Gruvfretaget som vertog trafikeringsrtten p harlyckats att snka sina transportkostnader med 38 procent.Fr att ytterligare frbttra konkurrenssituationen br SJ:s tillgngar i formav bangrdar, yttre bannt, fastigheter och terminaler verfras pBanverket. Nuvarande trafikeringsrtt skall ocks verfras till fratt efter genomfrd upphandling frdelas mellan de konkurrerandeoperatrerna. SJ br bolagiseras och verksamheten br renodlas till attomfatta krnverksamheten person- och godstrafik p jrnvg. Frsljningenav var ett steg i rtt riktning.Staten br stlla samma krav p SJ som p ett brsnoterat bolag nr detgller avkastning, redovisning, rapportering m.m. SJ skall frberedas p enframtida internationalisering av verksamheten och fr att mta ett katkonkurrenstryck.Mjligheten att med tg transportera mnniskor och gods idirekttrafik till och frn kontinenten kar genom resundsbron. Vidarebyggs en rad frjefrbindelser ut kapacitetsmssigt, varfr frutsttningarnaatt ka transportmngden r mycket goda. Trafiken r dock kringgrdad medett stort antal hinder. Frutom att olika typer av elsystem ofta omjliggrutnyttjande av ett och samma lok hela vgen r de olika nationernasregelverk och signalsystem uppbyggda p olika stt och kan ej samutnyttjas.En harmonisering av de tekniska systemen och lagstiftningen br drfr ske.7.2 Banverket1990-talets stora kning av anslagen fr infrastrukturinvesteringarinnebr att investeringstakten i det svenska jrnvgsntet nu r hgre np mycket lnge. Vrt lands ekonomiska lge medger dock inte attframtida satsningar genomfrs i samma takt. Drfr mste tydligalnsamhetskalkyler gras fr varje tnkt investering. Stor vikt mstelggas p banor som frbinder med det vriga Europa.En bolagisering av konkurrensutsatta verksamheter krvs fr att tydliggraBanverkets olika roller. En effektivisering och besparing r enligt vr meningmjlig att uppn genom att krva upphandling av hela Banverketsproduktion. Alla anlggnings- och underhllsarbeten skall upphandlas ikonkurrens p en ppen marknad. Staten br som gare av infrastrukturenupptrda som en kompetent upphandlare av tjnster. Projektering ochbyggande br ske i konkurrens mellan marknadens aktrer.7.3 EU och jrnvgenBehovet av fortsatta avregleringar p jrnvgsomrdet r stort i Europaliksom behovet av kad standardisering. Frslagen om att infra s.k.European-freight-freeways och s.k. slot-tider enligt samma principer sominom flyget r steg i rtt riktning men tyvrr otillrckliga.Vi r positiva till arbete med att utveckla jrnvgs-transporterna inom och vi vlkomnar grnboken om liberalisering avjrnvgssektorn. I har flertalet lnder nnu inte inlett sinavregleringsprocess. ligger i den jmfrelsen ganska lngt frammeoch vi br bevaka den konkurrensfrdel detta innebr. EU:s intention r attavreglera och konkurrensutstta verksamheterna.8 Sjfart8.1 Bttre frutsttningar fr en sund konkurrensSveriges geografiska lge krver en vl fungerande sjfart. Praktiskttaget hela den svenska industrin r beroende av effektiva sjtransporterfr att n sina marknader.Den del av den svenska handelsflottan som r registrerad under svenskflagg r beroende av statligt std. Detta har motiverats med denhrda internationella konkurrensen frn lgkostnadslnder. Svensk industri rgenerellt sett mycket exportberoende och verkar i hrd internationellkonkurrens. Detta r inget specifikt fr rederinringen. De utvrderingar somgjorts av industristd ger genomgende en mycket negativ bild av effekterna.Stdet skapar ineffektiva organisationer, snedvrider konkurrensen ochbevarar frldrad teknik. Sjfartsnringen skiljer sig inte frn andra verk-samheter i dessa sammanhang. Drfr br rederistdet successivt avvecklas,genom att avtalet med rederierna inte frlngs och nytt tonnage inte anslutstill stdsystemet.Fr att anpassa svenska rederiers kostnadslge till omvrlden br sjmn ifjrrfart, p samma stt som i andra lnder, skattebefrias enligt den modellsom gller fr det tidigare internationaliseringsavtalet. Fr att underlttatonnagefrnyelse och fr att utjmna de rliga resultaten i en starktkonjunkturknslig nring br fartygsfonderna terinfras.Svensk rederinring har under senare r utsatts fr konflikter ochkonflikthot i stor omfattning. Dessa har drabbat svl rederierna som svenskindustri p ett orimligt stt. Den arbetsrttsliga lagstiftningen mste ndrasoch mjligheten till sympatiblockader begrnsas. ,som ger svensk facklig organisation vidstrckta internationella befogenheter,mste upphvas.De svenska bemanningsreglerna har en lng historisk bakgrund. Reglernar i huvudsak baserade p fartomrde och registertonnage. Tekniskutrustning och reella behov har dremot mindre betydelse. Bemannings-reglerna br inriktas p skerhetsbemanning, strre individuell anpassningtill aktuella driftsfrhllanden. Den fackliga vetortten br upphra. En nyregel fr personalvergng vid fretagsfrsljningar har infrts enligt EU-krav. Inom EU grs dock undantag fr skepp, ngot som inte infrts i densvenska lagstiftningen. Eftersom den svenska lagen drigenom kommer ikonflikt med EU-reglerna br undantaget enligt snarastinfras.Fr bestmmelser om sjukln, arbetstid och semester finns speciella reglerfr sjfarten. Dessa regler har historiska orsaker men saknar betydelse.Bestmmelserna br drfr anpassas till de generella bestmmelser somgller fr svensk arbetsmarknad. Vi vlkomnar regeringens id om att upp-hva sjarbetstidslagen. ven andra svenska srbestmmelser, t.ex. bostads-kungrelsen fr svensk sjfart, br anpassas till internationell standard.De svenska hamnarna drivs i form av kommunala monopol, i bolags-eller frvaltningsform. Kommunala monopol har inte visat sig vara eneffektiv verksamhetsform i andra sammanhang. Monopolet baseras dels pen frldrad frordning om hamnverksamhet, dels p 137som regeringen inte sade upp nr mjlighet fanns. Inom EU finns nu krav patt ven hamnverksamhet skall konkurrensutsttas och de svenska reglernabr drfr anpassas enligt . Hamnfrordningen ochreglerna om allmn hamn mste anpassas till moderna krav och dekommunala monopolen avskaffas. Tolkningen av 137, somnu gller i ytterligare tio r, mste ndras s att fackliga kompetenstvister ihamnarna omjliggrs.8.2 SjfartsverketKostnaderna fr sjtrafiken betalas i genom sjfartsavgifter, ochSjfartsverket skall ven redovisa avkastning p statens kapitalkostnad.Sjfartsverket har ven betalningsansvar fr andra verksamheter, t.ex.rddningstjnst och kultur, utgifter som normalt vilar kommunerna ochinte belastar och . Denna kostnadsfrdelningfrekommer inte i andra nrliggande lnder, och avgifterna fr anlp avsvensk hamn r drfr vsentligt hgre n fr konkurrerande hamnar.Genom nya taxekonstruktion, som freslogs frra ret, ochsom d inte godkndes av , riskerar stora delar av sjfarten att slsut. Det gller framfr allt den tranoceana linjetrafiken och de inrikestransporterna. De senare fr allt svrare att konkurrera med hrt subven-tionerade landtransporter. Visst, landtransport av gods erhller dessutomdirekt kontantbidrag i form av transportstd, ngot som ytterligare snedvriderkonkurrensen mellan transportslagen. En versyn av grunderna frSjfartsverkets taxesttning r drfr pkallad.Kostnaden fr isbrytning utgr en betydande del av budget.Reglerna fr isbrytarassistans tillkom fr mnga r sedan nr strre delen avtonnaget hade strre behov av assistans n . Isfrstrkt tonnage fr idaggenom dryga sjfartsavgifter betala isbrytning fr maskinsvaga konkurrenter.Investering i isgende tonnage motverkas och reglerna verkar kostnads-drivande. Hamnar utan isbrytarbehov drabbas av samma avgiftsuttag, vilketinte r rimligt. P samma stt som miljrabatt nu frs in i sjfartstaxan brmodernt isbrytande tonnage premieras. I samband med frnyelse avisbrytarflottan br behovet av isbrytare och kostnadsansvaret frisbrytningen utredas.Sedan de nya lotsbestmmelserna tillkom har lotstvnget och dispens-reglerna varit freml fr otaliga diskussioner. Reglerna fr lotsning rschablonartade och motsvarar inte de krav som nringen och sjskerhetenstller. Modern teknik kan inte anvndas p rtt stt och speciellt fr detmindre tonnaget utgr lotskostnaden en stor utgift. Mjligheten att beviljadispenser har ofta inneburit godtycke och varierande tillmpning p olikaplatser utmed kusten. En versyn av lotsbestmmelserna erfordras drfr.8.3 SjskerhetenSjfarten erbjuder ett skert transportalternativ fr gods och passagerare.Sjskerhetsarbetet mste stndigt fras vidare och haveririskeranalyseras och elimineras. Sjskerhetsarbetet har i alltfr storutstrckning kommit att inriktas p att mildra konsekvenserna av enolycka. Sjfarten br i strre utstrckning - p samma stt som sedanlnge flyget - arbeta mer med frebyggande tgrder.Inspektionsverksamheten har huvudsakligen koncentrerats till kontroll avbestmmelser och teknisk utrustning. Erfarenheterna frn de flesta haveriertyder p att det inte r tekniska fel som vanligen frorsakar haverier utanistllet handhavandefel. , ,har arbetet med att frbttra de internationella reglerna pgtt ochfrslag finns nu om infrande av ISM-koden, ett regelsystem som innefattarfretagsledningen svl fr den landbaserade organisationen som fr arbetetombord. br aktivt verka fr att detta regelverk mjligt infrsi internationella sammanhang, men ven med bilaterala verenskommelsertillse att det s snart som mjligt blir obligatoriskt fr sjfart p svenskahamnar. Fr teknisk utrustning skall svenska regler vara anpassade tillmotsvarande EU-bestmmelser.8.4 Skattefri frsljningFr stora delar av den svenska rederinringen har sidoinkomster i formav skattefri frsljning varit av stor betydelse. Man kan konstatera att densvenska alkoholpolitiken, baserad p den s.k. totalkonsumtionsprincipen,paradoxalt nog bidragit till att ge billiga och effektivasjkommunikationer med vra grannlnder. Enligt EU-beslut kommer allskattefri frsljning inom EU att frbjudas , vilketnaturligtvis mste innebra ett allvarligt inkomstbortfall fr svenskarederier. Resultatet av detta kan bli frsmrade kommunikationer ochkade transportkostnader fr svenska fretag samt hjda priser frkonsumenterna. Strvan br vara att frlnga vergngstiden fr att gerederierna en rimlig avskrivningstid fr detta specialtonnage.Den fria rrligheten av varor och tjnster inom EU gr det naturligt attavskaffa den skattefria frsljningen. medlemskap i innebrocks att den extremt hga svenska alkoholbeskattningen inte kommer attkunna upprtthllas . Det innebr att dess ekonomiska vrde frde svenska rederierna nd skulle komma att minska betydligt.8.5 FritidsbtarUnder det gngna ret har samhllets kostnader fr fritidsbtarna varitfreml fr utredning. Utredaren konstaterar att fritidsbtarna intefranleder ngra merkostnader fr statsverket, tvrtom skapar btlivetstora mervrden fr landet. Det finns drfr ingen anledning att infrangon btskatt, inte heller ngon form av statligt register ellerregistreringsavgift.Det tidigare statliga btregistret medfrde i ngra fall att stulna ellerfrsvunna btar kunde komma tillrtta, men det gav ocks frslagna personermjligheter att p ett enkelt stt skaffa sig laglig tkomsthandling p stulenegendom. Det nuvarande privata btregistret fyller vl sin uppgift.8.6 GotlandstillggetRiksdagen har tidigare beslutat att slopa Gotlandstillgget, ett beslut somregeringen nu skjuter p framtiden i avvaktan p att skall freslen lngsiktig lsning. Genom Gotlandstillgget upprtthlls enoligopolsituation fr lastbilstrafiken. har ppekat attdetta r till men fr nringslivet p . Regeringen anger nu att denfrsta nedtrappningen, enligt en av och utfrdanalys, ftt negativa effekter fr nringsliv.Moderata samlingspartiet understrk i motion 1995/96:44 behovet av attnrmare utreda frutsttningarna fr en snabbare nedtrappning avGotlandstillgget. Vi delar regeringens bedmning att inte nu g vidare p.g.a.att den genomfrda nedtrappningen frefaller ha ftt negativakonsekvenser. Mot bakgrund av tidigare bedmning attstdet inverkar menligt br det dock ankomma p att nrmare prvavad en snabbare avveckling av Gotlandstillgget kan komma att innebra.9 Luftfart9.1 kad konkurrens och effektivitetFr att sl vakt om, vrda och utveckla konkurrensen mste systemetmed frdelning av slot-tider ses ver. En bttre lsning n dennuvarande, som konserverar rdande struktur, r en marknadsprissttningsom ger en kad prissegmentering. Detta leder till ett jmnare ochoptimalt utnyttjande av infrastrukturen, vilket motverkar detrngselproblem som finns inte minst vid en del europeiska flygplatser.Vidare mste tgrder mot konkurrensbegrnsande boknings- ochbonussystem vervgas. Bda dessa frgor r viktiga att driva inomramarna fr EU-samarbetet.Staten br inte vara delgare i ett flygbolag. , som r detsvenska moderbolaget i SAS, br privatiseras. Vi ser inga brande skl fratt staten skall ga hlften av aktierna i bolaget. Tvrtom uppfyller bolagetkriterierna fr att fungera bttre i privat regi. Vid en frsljning av aktierna iSAS br staten efterstrva att SAS i frsta hand blir ett brsnoteratnordiskt fretag med en bred nordisk garkrets. Det finns inte lngre skl atttro att bolaget orkar bra extra kostnader i samband med trelandsgandet ochuppdelningen av olika funktioner mellan lnderna. Strikt kommersiella beslutger bolaget strst frutsttningar att konkurrera framgngsrikt. De nationellaoch de till hlften statsgda moderbolagen har drmed spelat ut sin roll. Efterdiskussioner med systerbolagen i och br statens samtligaaktier sljas p ett stt som gagnar svl fretag som skattebetalare.Mlet mste bli att SAS blir ett konkurrenskraftigt privat bolag med bas iNorden och med ett konkurrenskraftigt flygnt i synnerhet till och frnNorden.9.2 bedriver en omfattande affrsmssig verksamhetsom inte r behvlig frn myndighetssynpunkt. Vi anser drfr attLuftfartsverkets holdingbolag , br privatiseras gemensamt eller var fr sig.Denna utveckling ter sig n mer naturlig d verksamheten renodlas ochinspektionsmyndigheten kan komma att srskiljas frn verket.Mot bakgrund av det betydande investeringsbehov som finns d det gllerArlanda och flygplatser anser vi att dessa lmpligen kanprivatiseras. Detta r en bra vg fr att f fram ndvndigt riskkapital.I detta sammanhang r det vsentligt att lyfta fram . Pkort tid har flygplatsen utvecklats till en av landets fyra strsta. De kortaavstnden frn till gr att r ett mycketbra alternativ till fr tjnste- och affrsresor frn vriga . Debolag som med sm och tystgende flygplan utnyttjar har ocksbidragit till att ka konkurrensen p flygmarknaden. Att lgga nedflygplatsen anser vi vara bde kapitalfrstring av stora mtt och ett avbrckfr nringslivet i Sverige.9.3 FlygskerhetDe senaste ren har ett antal olyckor och tillbud intrffat som visat pbrister i flygskerheten. Det gller flygplanen, den tekniska utrustningensamt flygpersonalen och dess ansvar och utbildning. EU har presenteraten gemensam strategi fr skerhet, . Denna omfattar dock i frstahand endast flygledningsfrgor. Enligt vr mening br en gemensamskerhetsstrategi ven omfatta frgor om bl a utbildning,flygplatsskerhet och teknisk skerhet. Vidare br EU vara pdrivandefr en kad internationell harmonisering av skerhetskrav.10 PostI samband med avregleringen av den svenska postmarknaden togs ettstort steg mot kad effektivitet och minskade samhllskostnader. Postensverksamhet mste effektiviseras och tvingas bra sina kostnader p enkonkurrensutsatt marknad. Alltsedan den svenska postmarknadenavreglerades har Postens ledning dock frskt driva ut konkurrenternafrn marknaden. Trots att ver fyra r gtt sedan avregleringen har deprivata alternativen inte mer n tv procent av marknaden. En stordel av anledningen till detta str att finna i Postens agerande.Inget hindrar Posten att stta de priser man nskar, frutsatt att prisernamotsvarar de verkliga kostnaderna. I annat fall r det underprissttning ochutnyttjande av marknadsdominerande stllning. Posten kan genomkorssubventionering mellan och inom affrsomrden stta omotiverat lgapriser som konkurrenterna inte kan mta. Posten har inte visat ngrakalkyler som styrker att man har tckning fr kostnaderna i de prissystemman nskat infra. Tvrtom har Posten konsekvent motarbetat alla frsk attge en riktig bild av var kostnader och intkter uppstr i koncernen.Frutsttningarna fr en sund konkurrens inom postsektorn mste snabbtfrbttras. Detta skall dels ske genom att staten tar sitt garansvar fr PostenAB och frhindrar fortsatt missbruk av fretagets dominerande stllning pmarknaden, dels genom att den postala infrastrukturen tillhandahlls p ettkonkurrensneutralt stt.Posten AB br p sikt privatiseras. I frsta hand gller det den verksamhetsom bedrivs p fullt fungerande marknader . Staten skall ha ettvergripande ansvar fr att det finns en rikstckande postservice. Om detbehvs skall sdan upphandlas i konkurrens p marknaden inom de regionerdr detta r motiverat.11 Telekommunikation och ITGoda telekommunikationer och en god och effektiv infrastruktur pteleomrdet r av avgrande betydelse fr framtidakonkurrenskraft och vr frmga att skapa vlstnd. Den svenskatelekommunikationsmarknaden r ett mycket bra exempel p vrdet avatt avreglera och skapa frutsttningar fr privata initiativ. ridag den mest avreglerade telekommunikationsmarknaden i vrldenvilket starkt bidragit till att ge bra och billigatelekommunikationer. Priserna p teletjnster r i bland de lgstai vrlden. Det r nu viktigt att vrda och utveckla konkurrensen p tele-och IT-omrdena.Riksdagen beslutade i vras att bygga ett digitalt mark-TV-nt. Beslutetleder in i en teknologisk tervndsgrnd och saknar ekonomiskafrutsttningar. Det innebr en felaktig anvndning av det begrnsadefrekvensutrymmet i etern som det leder till att man etablerar nnuett statskontrollerat distributionsmonopol.