mot · GL02Ub807 · 1997-10-06 00:00:00 — har en nrmast unik trghet inbyggd i systemet somhmmar utvecklingen.Adjunktstjnsterna, som huvudsakligen knyts till grundutbildningen varursprungligen tnkta som tidsbegrnsade lrartjnster infrda fr att kautbytet med gymnasier, hgre yrkesutbildningar utanfr universitet ochhgskolor samt nringslivet. Denna tanke har man sedan lnge slppt.Adjunktstjnsterna har i stllet blivit rena lrartjnster med s mycketundervisning att innehavaren saknar alla praktiska mjligheter att bedrivaegen vetenskaplig verksamhet. Dessutom r innehavet som regel intetidsbegrnsat. Dessa tjnster br bort eller ndras.Miljpartiet har tidigare freslagit att tjnstestrukturen ses ver och ndrasradikalt fr att stadkomma den fr universitet och hgskolor s viktigarrligheten och mjligheter till frnyelse. Regeringen har i stllet valt attinfra en form av kvasirrlighet mellan anstllningar s att universitet ochhgskolor sjlva kan anstlla en meriterad adjunkt vid lrostet som lektoroch en meriterad lektor som professor. Detta frslag hlsas sjlvfallet medgldje av de fackliga organisationerna. Frslaget ger kade mjligheter frde redan anstlldas karrir inom det egna (men minskar ocksrrligheten mellan lrosten eller lrosten och det omgivande samhllet). mn det kade antalet hgre tjnster som blir fljden inte tfljs avkade statliga anslag, s kan man befara att det bidrar till minskat utrymmefr undervisning och forskning och medfr minskade lner fr berrdatjnster. De kade kostnaderna r emellertid avsevrda om man beaktar att enprofessur i dagslget ingalunda inskrnker sig till enbart lnekostnaden utanocks inkluderar kostnader fr lokaler, utrustning, service etc som totaltligger ver per tjnst. Ngot utrymme fr kade kostnader isamband med reformens genomfrande finns inte i rets budget.De tv helt dominerande problemen nr det gller tjnsterna vid universitetoch hgskolor r den dliga rrligheten och bristen p kompetenta lrare ochforskare. Miljpartiet freslr drfr infrande av visstidsfrordnade vidanstllningar, en ordentlig frstrkning av forskarutbildningen samtinfrande av en srskild hgskollrarutbildning. De tv senare frslagen harpresenterats utfrligt p annat stlle i motionen.Administration och rationaliseringsmjligheterMiljpartiet har krvt en effektivisering avledningsfunktionerna vid universitet och hgskolor.Regeringen har freslagit en rad sdana frbttringar ochriksdagen frvntas besluta i rendet under hsten. Detta kanvara ett stort steg framt nr det gller mjligheterna tillrationalisering, kvalitetsskring och omstllning avuniversitet och hgskolor infr de helt nyautbildningsuppdrag som den kraftigt utkadestuderandegruppen genererar. Miljpartiet vlkomnar dessamjligheter och konstaterar att de kan innebra atthgskolornas stora utvecklingspotential frigrs. Vi vill ockssrskilt betona att utvecklingen av forskning ochundervisning redan tidigt mste f en inriktning som frmjarutvecklingen mot ett socialt och ekologiskt lngsiktigthllbart samhlle.Forskning vid universitet och mindreoch medelstora hgskolor - ett opti-meringsproblemMiljpartiet stder tanken p utbyggnad av sm ochmedelstora hgskolor i syfte att f en bttre spridning avutbildningsmjligheterna, frmst d grundutbildning ochregionalt motiverade yrkesutbildningar. Samverkan mednringsliv och offentliga sektorns vriga verksamheter iregionen br vara ett viktigt inslag i dessa hgskolorsverksamhet. Frgan om forskning vid dessa hgskolor r merkomplicerad. Man fr ltt intrycket att regeringen gjort denallmnna bedmningen att det r bra om alla forskar. Det rviktigt att frgan om forskning vid hgskolor fr en allsidigbelysning och att frutsttningarna noga analyseras.Det saknas t ex en analys av tillgngen p kvalificerade forskare inomlandet. Det finns drfr inte heller ngon vlgrundad uppfattning om inomvilka omrden som kan starta nya forskningscentra. Regeringen harinte heller i rets budget frbttrat underlaget fr frdelningen avforskningsresurser med hnsyn till framtida behov.Man kan i propositionen p flera stllen utlsa en uppfattning att spridningav forskningsresurser r en frdel i sig. Detta br verkligen ifrgasttas. Detfinns mycket som talar fr att felet med svensk forskning snarare r att den rfr utspridd och splittrad p fr sm enheter. Om resurserna i stlletkoncentrerades s skulle forskningsklimatet frbttras, effektiviteten kasamt studiemiljn fr forskarstuderande berikas.I det ovan givna perspektivet borde forskning vid sm och medelstorahgskolor utvecklas med strre eftertanke och omsorg om hgskole-forskningens framtid. Kanske r det bttre att man koncentrerar sig p attfrst finna, ur rikssynpunkt svl som ur regional synpunkt, ett lmpligtforskningsomrde fr en viss hgskola och sedan satsa ordentligt p attbygga upp en resursstark forskningsenhet vid denna hgskola. Initialfasenmste fr hgskolan f vara en frsksperiod med relativt stor frihet attplanera och prva olika utvecklingsmjligheter utan att resurser binds uppoch hindrar mjligheterna fr andra alternativ inom den nrmaste framtiden.Ett sdant utvecklingsarbete mste utfras av hgskolan sjlv (ofta isamverkan med andra hgskolor, universitet, myndigheter och det regionalanringslivet). Vi ser redan exempel p sdan naturligt framvxandehgskoleforskning och det r viktigt att denna utveckling fljs och att deinstitutioner som dokumenterar sdan vxtkraft ocks fr ordentligt std.Som std fr en utveckling av forskning vid sm och medelstora hgskolorfreslr Miljpartiet i rets budgetmotion inrttande av en "Fond frutveckling av forskning vid sm och medelstora hgskolor" med en rligutdelning om (se separat avsnitt).Finansiering av grundforskning ochforskarutbildningDen totala forskningsvolymen har kat mycket kraftigt iSverige under de senaste fyrtio ren framfr allt beroende pen stark expansion av den s.k. kunskapsutnyttjande(tillmpade) forskningen. Inom tunga sektorer av svensktnringsliv har behovet av egen forskning frproduktutveckling kat dramatiskt. P motsvarande stt offentliga sektorns behov av forskning rrande olikasamhllsfunktioner kat. Den kunskapsgenererandeforskningen, grundforskningen inklusiveforskarutbildningen, har inte kat i den omfattning somskulle krvas fr att st i proportion till den tillmpadeforskningen. Utvecklingen har p detta stt lett till att vi idaghar en underdimensionering av grundforskning ochforskarutbildning som innebr stora risker frkvalitetssnkningar inom svensk forskning som helhet.Den grundforskning som bedrivs vid vra universitet r livsnerven fr allvetenskaplig verksamhet i . Genom att r ett litet land har viocks ett relativt litet antal forskare vid vra universitet. Dessa forskareutgren resurs som dels svarar fr att svensk grundforskning hller hginternationell standard och dels svarar fr att kvaliteten i den tillmpnings-forskning, som r en frutsttning fr produktutveckling och nyskapandeinom svenskt nringsliv, hller en hg standard. Samma grupp av forskareleder ocks utbildningen av nya forskare.Sverige har ett relativt ovanligt system fr finansiering av forskning ochforskarutbildning. Fakultetsanslag till universiteten finansierar huvud-sakligen tjnster, t.ex. professorer, forskarassistenter och doktorander iforskarutbildningen (samt viss forskningstid fr lektorer). De statligaforskningsrden finansierar genom projektanslag den grundforskning somuniversitetens forskare (professorer, forskarassistenter och vissa lektorer)bedriver. Kostnaderna fr doktorandernas vetenskapliga arbete (avhandlings-arbetet) finns inte inbyggda i systemet (med undantag fr vissa marginellabidrag via fakulteterna fr ograduerade forskares vetenskapliga verksamhet).Ofta finansieras denna utbildningsforskning indirekt via de anslag sominstitutionernas professorer har. Resurserna fr grundforskning r emellertidhelt otillrckliga fr att tillgodose svl institutionsforskarnas somdoktorandernas behov av forskningsmedel.Departement, statliga verk, statliga stiftelser och fonder delar rligen utforskningsmedel fr olika typer av tillmpad forskning som mngdubbeltverstiger de resurser som den fria forskningen och forskarutbildningen viduniversiteten frfogar ver via forskningsrden. Fr att svensk forskningskall kunna hvda sig i den vxande internationella konkurrensen behverfakulteterna och forskningsrden en mycket kraftig frstrkning avresurserna. mste mnga goda anskningar om forskningsanslag frnframstende forskare avsls i brist p medel och mnga forskare avstr frnatt ska i vetskapen om att mjligheterna att f anslag r mycket sm. Hit kanocks rknas gruppen nnu icke docentkompetenta forskare och doktorandersom i praktiken inte har ngon mjlighet att f anslag frn forskningsrden.Miljpartiet freslr att medel verfrs frn den tillmpade forskningen tillgrundforskningen genom ett grundforskningsavdrag (GFA). Ett GFA om t skulle innebra en kning av grundforskningsresurserna mednrmare vilket utan tvekan skulle kunna fra upp svenskforskning till en ttposition internationellt sett som grunden fr engod forskarutbildning lggs och vi fr en skring av tillgng p forskare frnringslivets framtida behov. Fr den tillmpade forskningens del kan enfemprocentig minskning tckas genom en rimlig rationalisering i verksamhetoch administration och br sannolikt inte franleda ngon frsmring varesig i kvalitet eller omfattning. I ett frsta steg fresls grundforsknings-avdraget endast tas ut frn medelstilldelare inom den offentliga sektorn ochandra fonder och stiftelser som delar ut anslag fr tillmpad forskning(nringslivets forskning undantagen).Det smidigaste sttet att ta in grundforskningsavdrag r sannolikt att ta detdirekt vid kllan. Frdelningen av de p detta stt frigjorda resurserna kanske enkelt som frstrkning av fakultetsanslag till universiteten och som katanslag till de statliga forskningsrden. Administrationen torde bli relativtenkel och billig.I Miljpartiets budget finns grundforskningsavdraget med samt enfrdelning av dessa forskningsmedel p forskningsrd, fakultetsanslag tilluniversiteten och en utvecklingsfond fr sm och medelstora hgskolor.Medel frn grundforskningsavdraget har berknats utifrn ett avdrag om 5procent p totalt 20 miljarder, som vl stmmer med anslagen till dentillmpade forskningen via statsbudgeten och via srskilda stiftelserna ochfonder (allts exklusive nringslivets forskningsresurser). Detta ger totalt1 , varav frdelas p forskningsrd och puniversitetens fakultetsanslag fr frmst doktorandtjnster, enligt fljandetabell. terstende avstts fr en utvecklingsfond fr sm ochmedelstora hgskolor (se nedan).AnslagForskningsrd199819992000D1FRN101010D3HSFR150150150D5MFR404040D7NFR150150150D9TFR202020Frstrkning av forskningsrdens medel via GFA i mkrAnslagLroste199819992000B2Uppsala universitet100100100B4Lunds universitet100100100B6Gteborgs universitet909090B8Stockholms universitet100100100B10Ume universitet808080B12Linkpings universitet404040B14Karolinska institutet303030B16Kungl.tekniskahgskolan303030B18Lule tekniska universitet101010Frstrkning av universitetens fakultetsanslag via GFA i mkrUtvecklingsfond fr sm och medelstorahgskolorStd fr utveckling av grundforskning vid sm ochmedelstora hgskolor kan inte frdelas som generella anslagi budgeten enr utvecklingen av forskningen har kommit lngt vid olika hgskolor. rkvalitetsskringen osker i initialskedet och felaktigasatsningar kan komma att permanenta brister snarare nstrka goda initiativ. Behovet av forskning r emellertid stortoch motiverar std. Miljpartiet freslr drfr inrttandet aven utvecklingsfond fr sm och medelstora hgskolor.Fondens syfte r att stimulera utveckling av forskning, ifrsta hand grundforskning, av betydelse fr utveckling avhgskolans framtida forskning. Anslag kan ges fr en periodom 1 till 3 r. Som exempel p verksamheter som skallprioriteras kan nmnas1. Anstllning av en forskare (professor eller motsvarande) underbegrnsad tid fr att utveckla ett visst omrde, bitrda vid undervisningenoch bedriva forskning inom ett fr hgskolan intressant omrde.2. Projekt fr utveckling av vissa forskningsomrden i samverkan medhgskolor eller universitet inom eller utom landet.3. Internationell utbytesverksamhet, t ex fr att mjliggra ett lrar-forskarutbyte med ett utlndskt universitet , som stimulansfr hgskolans forskning och hgre utbildning.4. Deltagande i internationella forskningsprojekt av direkt intresse frhgskolans lngsiktiga utveckling i kompetenshjande syfte.5. Anordnande av internationella konferenser vid hgskolan inom omrdenav speciellt intresse fr utveckling av hgskolans framtida forskning.Fonden skall handhas av och anslagen delasut efter anskan till fonden frn hgskolans rektor.Anskningstillfllen skall vara tv gnger per r ochprojektens kvalitet och betydelse fr hgskolans utvecklingskall vara huvudkriterier vid bedmningen. Utdelning avanslag sker efter bedmning i en grupp dr majoriteten skallvara vl kvalificerade forskare. Nrmare detaljer rrandefondens ml och villkor bestms av isamverkan med representanter fr hgskolornas ledning.Samordning och effektivisering avforskningsresurserGenom forskningsrdens kade ansvar fr svensk forskningfr rden ocks ett strre ansvar fr att tillgodosegrnsverskridande forskning och tvrvetenskapligforskning. Den samverkan som redan finns mellan rd ochmellan mnesgrupper inom vissa rd skall utvecklasytterligare. Frstrkningen av anslaget till FRN motiverashuvudsakligen av att FRN skall ta ett betydligt strre ansvarfr samordning av finansieringen av tvrvetenskapligaprojekt. Mjligheterna att knyta TFR:s projekt till projekt vidvriga forskningsrd r hr av speciell betydelse. FRN br fett kat ansvar fr samordning av universitetsforskning ochforskning inom olika sektorsorgan och nringslivet.Rationalisera sektorsforskningenVid en genomgng av sektorsforskningens resurser br ocksen omprvning av behoven ske s att kommande frdelningverkligen terspeglar samhllets behov och forskningenskvalitet. Drvid br ven de kade mjligheterna tillinternationellt std fr forskning inom vissatillmpningsomrden uppmrksammas, t.ex. inom EU:s ram-program. Det r ocks viktigt att utvrderingen sker i etthelhetsperspektiv s att ondiga kvalitetsbrister kan botasoch dubbelarbete undvikas. Miljpartiet freslr att en sdanutredning och utvrdering av hela sektorsforskningen grsoch att drvid frslag tas fram fr en genomgripandeeffektivisering av forskningen inom alla olika omrden.Strk sektorsforskningen inommiljskydd, miljvnlig produktionoch varuhantering samtmiljbetingade hlsoriskerDe miljproblem som det moderna samhllet str infrkrver stora forskningsinsatser under de nrmaste ren. Vifreslr att regeringen i sitt frslag till omfrdelning avmedel fr sektorsforskning speciellt uppmrksammarbehovet av std till forskning inom miljskydd, miljvnligproduktion och varuhantering samt miljbetingat hlsoskydd.Utvecklingen av miljforskningen har kraftigt bromsats av regeringen bl agenom indragna bidrag till miljforskningen, t ex bidrag till SNV. Detta strhelt i strid med de utfstelser som gjorts i regeringsfrklaringen omsatsningar p milj och inriktning mot ett ekologiskt hllbart samhlle. Demindre miljtekniska institut som vuxit fram skall f kat std ochkompletteras med ett strre miljtekniskt institut enligt frslag i detfljande.Regeringen har beslutat att starta ett tekniskt forskningsinstitut i Gteborg.Miljpartiet freslr att ett institut med liknande konstruktion inrttas medinriktning p forskning och utveckling av miljanpassad teknik inommiljskyddsomrdet och naturvrdsomrdet. Ett sdant miljteknikinstitutskall bildas i samverkan mellan Kungliga tekniska hgskolan, Frsvaretsforskningsanstalt, och ett eller flera universitet.Verksamhetens samordning med fretagens intressen skall ske genommedverkan av och fretag eller branschorganisationer. FRN freslsf ansvaret fr ledning av planeringsarbetet som skall ske i samarbete mellandeltagande parter. Den organisatoriska strukturen skall i relevanta delarutformas som VTT i , dvs. med laboratorie- och verkstadsresurserdisponibla fr institutet. Mjligheterna till samordning med existerandelaboratorier vid KTH eller ngon universitetsinstitution skall utnyttjas. (Sdan verksamhet i mindre skala har startats p eget initiativ av KTH). Medhnsyn till nrheten till olika institutioner och aktuella fretag fresls attinstitutet frlggs till . (Alternativa placeringar kanvervgas, flera goda alternativ finns. )Det miljtekniska institutet skall utver forskning och utveckling avmiljanpassad teknik ocks fungera som referensorgan fr vrigautvecklingsinstitut och produktutvecklande fretag. I kraft av sin kompetenskan institutet ha en rdgivande funktion vid extern produktutveckling s p ett tidigt stadium i utvecklingsarbetet kan upptcka miljmssiganackdelar med en produkt och vlja alternativ som r mer miljanpassade.Genom att miljanpassade produkter kommer att ha ett konkurrensfrsteg sbr detta vid sidan av de positiva effekterna p miljn ocks genererakonkurrensfrdelar fr svensk industri.Verksamheten finansieras genom medela) frn staten via enskilt anslag i statsbudgeten direkt till institutet,b) frn forskningsrd, stiftelser och fonder genom anslag efter anskanfrn institutet ochc) frn deltagande fretag genom kostnadsersttning till institutet.Frsvarets forskning i civilverksamhetSveriges frsvar har av tradition en mycket omfattande egenforsknings- och utvecklingsverksamhet. Frsvaret r denorganisation som vid sidan om universiteten har den strstavetenskapliga kompetensen. Forskningen tcker stora delarav det vetenskapliga fltet frn rent humanistiska ochsamhllsvetenskapliga omrden till tekniska och medicinska.Denna resurs har redan utsatts fr nedskrningar i sambandmed att frsvarsbudgeten successivt minskats. Man tapparkompetens inom viktiga omrden och sannolikheten fr attdenna utveckling fortskrider r stor. En viktig del ianpassning av svenskt frsvar till de nya omstndigheterna ratt successivt stlla om frsvarets verksamhet till civilverksamhet. Detta kan ske p olika stt.Nr det gller forskningsresurser s r det av vitalt intresse att enomstllning grs inte bara fr att det civila samhllet drmed fr vrdefullafrstrkningar utan fr att frsvaret skall kunna upprtthlla en kompetenssom inte annars skulle vara mjlig under fredstid. Man kan inte lggaforskningskompetens i malpse. Inte heller r det ltt att snabbt bygga uppsdan kompetens om detta skulle krvas . Det r allts av fleraskl intressant att behlla och utveckla FOA:s forskningsverksamhetsamtidigt som verksamheten inriktas s att den gagnar det civila samhllet.FOA tcker mnga intressanta omrden. Sjlvfallet r man vl frolika direkt militra tillmpningsomrden, t.ex. stridsledning, operations-analys, strategiskt frsvar, psykologiskt frsvar etc. Dr finns ocksspecialavdelningar och forskningsgrupper med inriktning p man-maskinsystem, perception och inlrning, kognition, riskanalys etc men ockstekniskt avancerade projekt kring datorkommunikation, processtyrning ocholika teknisk apparatur.Miljpartiet freslr att ger regeringen i uppdrag att tillstta enutredning med direktiv att utarbeta frslag till en omstllning och inriktningav frsvarsforskningen mot civil verksamhet samt hur en sdan omstllningbr organiseras och finansieras. Drvid skall srskilt klargras vilka civilamyndigheter och organ som r lmpliga samarbetspartners och hurledningsansvar och samfinansiering skall utformas.Miljpartiet freslr ocks att verksamhet redan nu inleds i form av fyrapilotprojekt inom angelgna omrden. Erfarenheterna frn dessa kan docks utgra en grund fr utredningens arbete. Den vergripandesamordningen och ledningen av de freslagna projekten kan lmpligenfrlggas till FRN.Miljpartiet har i partiets budgetmotion anslagit frprojekten och planeringsarbetet frdelade p D1 (), D2 (1mkr) samtunder utgiftsomrde 6, D4 ().DyslexiprojektetI anslutning till en internationell fokusering p livslngtlrande har man i srskiltuppmrksammat problemet med specifika ls- ochskrivsvrigheter. Den inledande informationskampanjen omdyslexi fortstter ven och arbetet fr en lsningav dyslexiproblemet fortstter. Utver de organisationer somunder lng tid drivit frgan om hjlp till elever med specifikals- och skrivsvrigheter r flera olika instanser med i dettaarbete. Det har bildats en srskilt kampanjfrening och fondfr ndamlet (Dyslexifonden). Problemet med ls- ochskrivsvrigheter i skolan och bland vuxna haruppmrksammats under flera r i inte minst avMiljpartiet, som i motioner lmnat frslag till lmpligatgrder och finansiering. Ngra anslag har dock interiksdagen beviljat. ven i rets budget hemstllerMiljpartiet om srskilda medel fr std till elever medspecifika ls- och skrivsvrigheter. Den av regeringentillsatta har lmnat sitt betnkande,vilket i allt vsentligt stder vad Miljpartiet tidigare anfrt.Mot bakgrund av den kade betydelsen av ls- och skrivkunnande i dagenssamhlle br alla mjligheter till en effektiv och omedelbar insatstillvaratagas. En minskning av dyslexiproblemet krver utnyttjande av en radolika kunskapsomrden, frn kunskap om sprkfrstelse, sprkinlrning ochperception till kunnande om teknik fr information och kommunikation,datorer, bildhantering, etc. FOA r unikt i det avseendet att organisationentcker mnga av dessa specialiteter. En samverkan mellan ,, de universitetsforskare som arbetat med dyslexi (Gteborgsuniversitet och i ) samt de aktivaintresseorganisationerna skulle ge nrmast perfekta frutsttningar fr att nstora framsteg i dyslexifrgan.Det borde vara en intressant utmaning fr FOA att ta sig an denna civilainsats, som ligger relativt lngt frn organisationens vanliga tillmpnings-omrden, och demonstrera sin frmga att operera ven inom det civilafltet.SensorprojektetDen sensortekniska avdelningen vid FOA har eninternationellt framskjuten position p sitt omrde. Blandannat har framtagandet av det som populrt kallas"elektronisk nsa" uppmrksammats. Denna teknik syftar tillatt detektera lga koncentrationer av olika gaser i luft.Sjlvfallet vore det av stort intresse att utveckla och anvndatekniken inom civila omrden, t.ex. fr upptckt ochkvantifiering av utslpp av luftfroreningar eller fr larm vidovntade utslpp frn energiverk eller industri. Det r intesvrt att finna tillmpningsomrden men sjlvfallet br ennrmare utredning av olika alternativ ske under FOA:sledning eller medverkan. Frdelen med tillmpningen inomjust miljarbetet r emellertid s uppenbar att ett pilotprojektbr kunna startas i samverkan med t.ex. TFR,SNV och ngra universitetsinstitutioner, eventuellt medNUTEK inkopplat fr senare samverkan med ngra svenskafretag.Man-maskin projektetDen kade automatiseringen och utnyttjande av teknik i alltstrre sektorer av arbetslivet innebr kade krav p kunskapom samspelet mellan mnniskan och den maskin som honhanterar. Det kan glla operatrer vid krnkraftverk eller imaskinhallar vid ett pappersbruk med kompliceradearbetsuppgifter eller den enskilda mnniskan framfr endator i kontorsmilj, kassorna i dagligvaruhandeln ellerliknande. Hr har FOA en kompetens som r unik och somskulle kunna komma samhllet till nytta ven i avseendensom inte direkt berr frsvaret. Det r gott om naturligasamarbetspartners, t.ex. Arbetslivsfonden och Folkhlsan.Regeringen br tillstta en arbetsgrupp stationerad p FOAmed uppdrag att snabbt ta fram ett eller tv lmpligapilotprojekt inom omrdet och d vlja omrden som r avstort samhlleligt intresse och dr naturligasamarbetspartners finns inom den civila sektorn.RiskanalysprojektetRiskanalys r ett av frsvarets kompetensomrden. Specielltgller detta kvantitativa, datorbaserade system froperationsanalys. Denna kompetens skulle med frdel kunnaanvndas fr civila riskbedmningar t ex i olika delar avsamhllsplaneringen. Ett samarbetsprojekt inom dettaomrde skulle sannolikt ocks gagna frsvarets mjligheteratt utveckla adekvata modeller fr riskbedmningar i linjemed den tyngdpunktsfrskjutning som skett vad gllerhotbilden, frn militra hot till miljhot.Miljpartiet freslr ett pilotprojekt inom detta omrde i form av ettsamarbete mellan FOA och det budgetkontor som inrttats vid . Enkomplettering med experter p riskbedmningar i budgetarbete rsynnerligen nskvrd. Det skulle frmja ett mer lngsiktigt perspektiv istatens budget och ge kat utrymme fr konsekvensanalyser av freslagnatgrder.