mot · GL02N223 · 1997-10-06 00:00:00 — En nedlggning av i skulle innebrautslagning av 1 700 arbeten i en ort med totalt 4 500 sysselsatta. Ivrmlndska och skulle arbetslsheten direkt stiga till om fretaget Bhler valde att flytta sin verksamhetannorstdes. I i finns totalt 2 000 anstllda inom elintensivindustri, vilket motsvarar en femtedel av alla sysselsatta inom kommunen. ISkellefte arbetar nnu fler, hela 2 300 personer, inom elintensiv industri. IGllivare skulle arbetslsheten stiga frn ca 2 000 till nra 4 000 personer omden elintensiva industrin hotades.En krnkraftsavveckling hotar inte bara elintensiv basindustri, utan ocksett stort antal underleverantrer och servicefretag. Bara skogen, kemin,gruvorna och stlet sysselstter direkt och indirekt ca 270 000mnniskor. I mnga regioner r ven den offentliga sektorn helt beroende avatt den tunga industrin har en fortsatt framtid. Det r inte konstigt att ocksen facklig organisation som Svenska kommunalarbetarefrbundet (SKAF)tar skarpt avstnd frn en frtida krnkraftsavveckling.6.4 Kapitalfrstring ger inga arbetenDen socialdemokratiska partiledningen delar inte fackfreningsrrelsens,industrins och vra farhgor. I stllet uttrycker den frhoppningar om att"omstllningen av energisystemet kommer att utvecklas till entillvxtmotor fr hela de nrmaste ren" (Ur regeringskanslietsinformationsskrift om energiverenskommelsen). Skandet efter en"tillvxtmotor" framstr onekligen som frsteligt mot bakgrund av detre senaste rens ofrndrat hga arbetslshet men drifrn r steget lngttill slutsatsen.Om man driver fram en genomgripande omstllning av landetsenergisystem r det frmodligen sant att det uppkommer nya arbetstillfllen inya branscher. r det vldokumenterat att mngdubbelt fler arbetensls ut i mer traditionella branscher nr elpriserna oundvikligen stiger tillfljd av samma omstllning.Det knyts frhoppningar till att en storskalig biobrnsleanvndning skallkunna generera ett betydande antal arbetstillfllen i skogslnen. rdet just i dessa ln som arbetsplatser i basindustrin kommer att sls ut. Det rsvrt att se att det skulle finnas ngon frdel fr skogslnensvlfrdsutveckling i att byta ut hgvrdig pappersmassa mot lgvrdigtvedbrnsle. Av skogsindustrins totala intkter svarar ocks biobrnslen frendast en procent.Hela teorin om att det skulle vara mjligt att stadkomma nya arbetengenom en medveten kapitalfrstring ter sig bisarr. Om teorin vore sannskulle det heller inte finnas ngra skl att begrnsa kapitalfrstringen tillattbara glla en eller tv reaktorer i Barsebck. D finns det inom landetalltjmt ett antal lnsamma industrier i olika branscher, som man kanfrbjuda i frhoppning om att det skapar nya arbetstillfllen att bygga uppngonting annat i stllet.7 Den politiska splittringen7.1 KonfrontationspolitikenMed 1997 rs energipolitiska riksdagsbeslut frvandladesSocialdemokraterna frn ett linje 2-parti till ett linje 3-parti. Denhelomvndningen utgjorde ett uppbrott frn detillvxtorienterade traditioner och vrden som harvarit centrala fr svensk arbetarrrelse.Den socialdemokratiska partiledningen slog drmed ocks in p en ppenkonfrontationslinje i energipolitiken. Beslutet utmanade inte bara denborgerliga oppositionen i , utan ocks en samlad svenskfackfreningsrrelse, ett enigt nringsliv och en majoritet i vljarkren.Srskilt utmanande blev det nr den socialdemokratiska partiledningen sktemotivera krnkraftsavvecklingen just med omsorg om industrin ochindustriarbetarna. Drmed tydliggjorde den p ett fga blygsamt stt att manvisste bttre n Industrifrbundet, LO och industrifacken vad som r bra frindustrin och dess anstllda. Nmnda organisationer har i stllet kallatstngningen av Barsebck fr "ett vansinnigt beslut" och en "gigantiskkapitalfrstring". anklagar regeringen fr att "frvrra denekonomiska krisen och ventyra vrt lands framtid som industrination".S sent som trffade tjugo arbetsgivar- och fackfrbundinom industrisektorn ett samarbetsavtal om industriell utveckling ochlnebildning. I det avtalet understryker parterna hur viktigt det r fr arbetenoch miljn att en konkurrenskraftig energifrsrjning tryggas: "En frtidaavveckling av krnkraften skulle, liksom speciella svenska konkurrens-snedvridande elskatter, st i strid med dessa krav och br drfr avvisas".7.2 Det partitaktiska speletDen splittring som har stadkommits r djupt tragisk fr . Nrregeringen fr drygt ett r sedan bjd in till partiverlggningar - i stlletfr att p gngse stt framlgga sina egna frslag till - var detuttalade syftet att ska stadkomma en bred och lngsiktig uppgrelsesom skulle ge stabila villkor fr industrins investeringar. Dettamisslyckades totalt eftersom socialdemokraterna medvetet valde bortmjligheten att bygga vidare p 1991 rs energipolitiska riktlinjer ochkomma verens med , liberalerna ochKristdemokraterna. En sdan uppgrelse hade blivit bde bred ochlngsiktig. Den hade erhllit std frn 75 av ledamteroch - som framgtt ovan - en total uppslutning frn svenskfackfreningsrrelse och industri.I en situation nr regeringens utlovade halvering av arbetslsheten ter sigmer avlgsen n ngonsin br alla krafter i samhllet samverka fr att skapas goda frutsttningar som mjligt fr investeringar, fretagande ochsysselsttning. Det r drfr ytterst beklagligt att den socialdemokratiskapartiledningen har valt att sl in p en extrem och destruktiv energipolitisklinje. Politiken r extrem drfr att den bygger p uppgrelser med frlorarnai folkomrstningen 1980. Den r destruktiv drfr att den innebrkapitalfrstring. Vi tvingas att avveckla tillgngar som vi tillsammans harbyggt upp - och som bidrar till produktion, sysselsttning och vlfrd - utanatt ha ngot bttre att stta i stllet.Fr de flesta iakttagare str det klart att det frmst r maktpolitiskaaspekter - framfrallt en strvan att frsvra tillkomsten av en borgerligregering rs val - som vgleder den socialdemokratiska parti-ledningen. Socialdemokraterna har ocks en dyster tradition av partitaktiskadispositioner och kortsiktigt beslutsfattande i just energipolitiken. Denmanipulativa utformningen av 1980 rs folkomrstning, det numeratertagna phittet med rtalet 2010 och "oterkalleliga"avvecklingsbeslut r exempel p detta.Ambitionen att ska hantera den interna partiopinionen och att splittra deborgerliga partierna har p ett fga statsmannamssigt stt tilltits attdominera socialdemokratisk energipolitik under snart tv decennier. Dennagng gr partitaktiken direkt ut ver mjligheterna att skapa nya arbeten i ensituation nr arbetslsheten r hgre n ngonsin i modern tid. Den bidrardrfr starkt till att ytterligare frsmra medborgarnas tilltro till politikerochpolitiskt beslutsfattande.7.3 1980 rs folkomrstningDet har gtt drygt sjutton r sedan det genomfrdes en rdgivandefolkomrstning om krnkraften. En stor del av vljarkren har bytts utoch det r givet att omrstningsresultatet har en begrnsad legitimitetefter s lng tid. Likafullt anser det vara felaktigt att frngutslaget i 1980 rs folkomrstning, utan att frst understlla frgansvenska folket i en ny folkomrstning eller i allmnna val.Att nu inleda en frtida krnkraftsavveckling strider alldeles uppenbartmot folkomrstningens utslag. I folkomrstningen godkndes en frdubblingav det svenska krnkraftsprogrammet frn sex till tolv reaktorer, allt i syfteatt minska vrt lands beroende av fossila brnslen. Enligt valsedlarna frlinje 1 (m) och linje 2 (s, fp) skulle dessa reaktorer sedan anvndas "iavvaktan p att frnybara energikllor blir tillgngliga" och avvecklingenskulle drefter ske med "hnsyn till behovet av elektrisk kraft frupprtthllande av sysselsttning och vlfrd".Inget av dessa kriterier kan tillgodoses. En stngning av reaktornBarsebck 1 r inte mjlig att stadkomma med mindre n att dethuvudsakligen blir fossila brnslen som erstter. Det leder i sin tur till kadeluftfroreningar och utslpp av koldioxid. miljminister har ocks ifrhandlingar med de vriga miljministrarna inom EU utverkat rtt frSverige att ka koldioxidutslppen till r 2010, medan deflesta andra EU-lnder skall snka sina utslpp. Ngot hnsynstagande tillsysselsttning och vlfrd tas inte heller. En frtida krnkraftsavvecklinginnebr i stllet en kapitalfrstring av tidigare aldrig skdat format. Denkommer dessutom till stnd i ett lge nr arbetslsheten bitit sig fast p hgniv.7.4 1991 rs energipolitiska beslutEn frtida krnkraftsavveckling strider ocks mot de energipolitiskariktlinjer som antogs av s sent som 1991. "Nrkrnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske avgrsav resultaten av hushllningen av el, tillfrseln av el frnmiljacceptabel kraftproduktion och mjligheterna att bibehllainternationellt konkurrenskraftiga elpriser" (prop. 1990/91:88, bet. NU1990/91:40).I beslut vren 1997 anges uttryckligen att stngningen av denfrsta reaktorn i Barsebck skall ske helt utan hnsynstagande till ombortfallande elproduktion kan kompenseras och utan hnsyn till depriseffekter som kan uppst p elmarknaden till fljd av stngningen.Drefter frutses en tergng till villkoren i 1991 rs riksdagsbeslut nr detgller den andra reaktorn i Barsebck: "Ett villkor fr stngningen av denandra reaktorn r att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genomtillfrsel av ny elproduktion och minskad anvndning av el" hette det ipropositionen. Med tanke p de uppenbara brott som sker mot bdefolkomrstningen och tidigare energipolitiska beslut nr det gller Barsebck1 r det svrt att se vad som skulle garantera att Socialdemokraterna intebryter ocks detta sitt frnyade lfte avseende Barsebck 2.7.5 Krnkraftens parenteserInnebrden av utslaget i 1980 rs folkomrstning och i de energipolitiskariksdagsbeslut som drefter har fattats r att krnkraften s smningomskall ersttas med frnybar, helst inhemsk, energiproduktion. Frnmoderata utgngspunkter finns det inte ngra skl fr att omprva denmlsttningen. Moderata samlingspartiet str drmed kvar vid sammaenergipolitik som partiet formulerade som linje 1 infr 1980 rsfolkomrstning och som sammanfll med framsidan pSocialdemokraternas och valsedel fr linje 2.Det finns - lika litet som fr sjutton r sedan - ngra sakliga skl fratt med politiska beslut pbrja en stngning i frtid av reaktorer.Socialdemokraternas stndpunkt att den lngsiktigt utlovade avvecklingen avkrnkraften krver riksdagsbeslut och omfattande, skattesubventioneradeomstllningsprogram r felaktig.Om det lagverk som tillkom efter 1980 rs folkomrstning inte ndras skommer krnkraften s smningom att fasas ut ur det svenskaelproduktionssystemet. Av 5 1 stycket lagen (1984:3) om krntekniskverksamhet framgr uttryckligen att "tillstnd att uppfra enkrnkraftsreaktor fr inte meddelas". Drmed kan dagens tolv reaktorer inteersttas med nya nr de har tjnat ut. Den rtalsexercis som har prglat desenaste sjutton rens energidebatt blir mot denna bakgrund totalt meningsls.Den har ingen grund vare sig i folkomrstningen eller i tidigareenergipolitiska beslut, vilka alla har angivit villkor fr krnkraftensavveckling som inte gr att rtalsfixera.Det r ett steg i rtt riktning att har tagit bort det slutr frkrnkraftens avveckling, 2010, som Socialdemokraterna helt opkallatintroducerade efter folkomrstningen 1980. Dremot terstr att dra denlogiska slutsatsen av denna omprvning: Nr avvecklingen inte mste varaslutfrd till en viss tidpunkt saknas skl fr att pbrja den vid en annan,bestmd tidpunkt! Det r med andra ord dags att stta stopp frrtalsexercisen.8 Energipolitikens nya frutsttningar8.1 Marknadstnkande i stllet fr planhushllningMed frenade anstrngningar har de borgerliga partierna ochSocialdemokraterna genomfrt en avreglering av elmarknaden. P dennaavreglerade elmarknad rder fundamentalt ndrade frutsttningarjmfrt med tidigare. Prissttningen, investeringsbesluten ochplaneringen sker nu utifrn den information som elmarknaden frmedlartill konsumenter och producenter. Den form av energipolitik som vitraditionellt har bedrivit i - med detaljerade energibalanser,prognoser och planer fr framtida kraftproduktion - r varkennskvrd eller ens mjlig att bedriva med ngon framgng ellerprecision.Det gller nu att ta tillvara de nya frutsttningarna i stllet fr attterfallatill ett traditionellt plantnkande, dr staten skall ta initiativ till ochgaranterainvesteringarna. Den politiska detaljstyrningen av energisektorn kar ,vilket leder till ondiga samhllsekonomiska kostnader. I stllet fr att gefretagen stabila villkor kommer energipolitiken att skifta i takt medvalresultaten, opinionsvindarna och tilltron till den politiska ingenjrs-konsten.Moderata samlingspartiets uppfattning r att energipolitiken i stllet skalltillvarata alla de mjligheter som elmarknadens avreglering ppnar. Denfortlpande omstllningen, miljanpassningen och frnyelsen avenergisystemet gagnas bst om statsmakterna kan ge lngsiktigt stabilafrutsttningar fr kraftfretagen, industrin och hushllen. Under sdanaomstndigheter har dessa bst mjlighet att bedma hur de fortsattainvesteringarna i kraftproduktion och energifrbrukande utrustning skall ske.Kraftbranschen fr d sjlv ta det fulla ansvaret fr sin utveckling.8.2 Inget elverskottPlanerna p en stngning av Barsebck bygger delvis p den felaktigafrutsttningen att skulle ha ett permanent elverskott. I detsammanhanget brukar man ofta beropa att fem reaktorer var avstlldasamtidigt . Dessa reaktorer svarade dock endastfr 1/3 av krnkraftens produktion och var vattenmagasinenverfulla, vderleken mild och lgkonjunkturen djup. Att situationenkunde bemstras var inte ett uttryck fr att har ngot permanentelverskott.Nr Energikommissionen i sitt slutbetnkande Omstllning avenergisystemet (SOU 1995:139) hvdade att det br vara mjligt att stlla avett aggregat "utan att kraftbalansen frsvagas ptagligt", s var det enbedmning som kom att vederlggas av verkligheten redan efterfljande r.Det kyliga och torra ret 1996 blev det nst bsta ret frkrnkraften,som svarade fr mer n hlften av landets totala elproduktion. Samtidigtkrdes de oljeeldade reservkraftverken i och iovanligt stor utstrckning. ndock tvingades att nettoimportera drygt5 TWh ytterligare el frn grannlnderna, huvudsakligen kolbaserad el frnDanmark.En stngning av Barsebck kommer att leda till ett permanent bortfall avelproduktion i p . I motsvarande mn kar behovet avimport frn Danmark.8.3 En "naturlig" krnkraftsavvecklingDet faktum att staten var involverad i krnkraftens utbyggnad innebrinte att staten mste engagera sig ocks i dess utfasning. Det r korrektatt energisektorn historiskt sett har varit statsstyrd och centralreglerad.Det har gllt i andra lnder och det har gllt i . Energipolitikenhar, liksom politiken rrande livsmedel och jordbruk, ytterst ansettshandla om nationens sjlvfrsrjning och oberoende. Drfr intog statenen central roll i vattenkraftsutbyggnaden och elektrifieringen av landet,liksom senare i utbyggnaden av det svenska krnkraftsprogrammet.Med den avreglering av elmarknaden som har genomfrts vertraditionella politiska blockgrnser har denna situation frndrats i grunden.Elmarknaden r inte lngre planstyrd, utan fungerar i huvudsak som vilkenannan varumarknad som helst. Olika fretag sker i fri konkurrens att mtakundernas nskeml. Det ger kunderna en oerhrt stark stllning. Omkonsumenterna vill rata krnkraftsproducerad el - p samma stt som mantidigare ratade klorblekt papper p en annan marknad - fr detta enomedelbar genomslagskraft.Avregleringen av elmarknaden ger drmed ytterligare mjligheter att lggaansvaret fr frnyelse, utveckling och omstllning av produktionsapparatendr det ansvaret rtteligen hr hemma, nmligen hos kraftbranschen sjlv.Paradoxalt nog r det vid just detta historiska tillflle somsocialdemokraterna vljer att terfalla i gammaldags plantnkande.De tolv svenska reaktorerna har visserligen kommit till menkommer drfr inte att bli gamla och lggas ner under samma korta tid. Denbild som har givits - att kommer att st infr en panikavveckling pkort tid om inte statsmakterna griper in och planerar avvecklingen - r totaltfelaktig. Sdana resonemang avsljar en brist p insikt i hur industriellverksamhet fungerar och bedrivs.Krnkraftsreaktorer har inte ngon specifik "teknisk livslngd", varken de25 r som en gng ledde socialdemokraterna fram till rtalet 2010 eller de 40r som kraftindustrin brukar beropa som reaktorernas konstruktionskrav. Irealiteten r livslngden en rent kommersiell frga. I princip alla reaktordelargr att renovera. En reaktor kommer drmed att leva vidare s lnge garenanser det vara kommersiellt lnsamt att rligen reinvestera de belopp somerfordras fr att mta myndigheternas skerhetskrav och de egna kraven phg driftskerhet. Men s smningom kommer garen givetvis till dentidpunkt nr lnsamheten i fortsatta reinvesteringar blir tveksam. D fasasannan produktion in som ersttning och reaktorn lggs ner. Det enda som kansgas med skerhet om denna tidpunkt r att den inte kan frutsgas avpolitiker.Nr Moderata samlingspartiet fresprkar en "naturlig" krnkraftsav-veckling r detta drfr inte ett uttryck fr ngon sorts "marknadsliberalfundamentalism". Det r att dra erfarenhet av statens interventioner p andraomrden. Det finns inte lngre ngon skillnad mellan kraftbranschen ochandra industribranscher med liknande karaktristika, d.v.s. en kapitalintensivverksamhet med mycket lnga ledtider frn investeringsbeslut tillproduktion. Frn andra sdana branscher r lrdomen att utveckling,frnyelse och miljanpassning av produktionsapparaten bst gagnas omstaten faststller stabila krav och spelregler - lagar, miljkrav och skatter -men i vrigt hller fingrarna borta. Ingen skulle komma p den befngdaidn att tala om fr exempelvis Bruk nr det r dags att investera i enny pappersmaskin. Men i energibeslutet gr staten just detta och gr in fr attstyra produktionen i en enskild fabrik, i detta fall elfabriken i en naturlig krnkraftsavveckling sker utvecklingen stegvis - det r justdet som r pongen. Reinvesteringarna frdelas inte jmnt, utan riktas som ialla industrier till de produktionsanlggningar som bedms ha framtiden frsig. En lekmannamssig bedmning ger vid handen att de ldre och mindrereaktorerna sannolikt frst nr grnsen fr olnsamhet, medan de strsta -reaktorerna 3 och - sannolikt har en mycket lng,kvarvarande drifttid. Vid en "naturlig" nedlggning uppkommer dock ingaondiga kostnader. Nr man med statliga pbud stnger en produktions-anlggning som Barsebck i frtid uppkommer svl fretagsekonomiskasom statsfinansiella och samhllsekonomiska konsekvenser.I fallet Barsebck uppkommer drtill miljmssiga kostnader. Vi terfrden fossilanvndning som Barsebck en gng - r 1977 med Centernsmedverkan - laddades fr att vi skulle undg. I detta ligger en djup tragik.Krnkraften har varit avsedd att ge oss andrum i avvaktan p att frnybaraenergikllor skall bli ett konkurrenskraftigt alternativ. Moderatasamlingspartiet anser att vi skall utnyttja den tiden.8.4 KrnskerhetenDet finns skl att betona att svensk krnkraft inte utgr ngot exempel pen frldrad teknologi. ven i detta hnseende grundas den frtidakrnkraftsavvecklingen p felaktiga frutsttningar. Trots det"tankefrbud" som en tidigare socialdemokratisk regering har infrt ikrntekniklagen s bedrivs en fortlpande krnteknologisk forskning,utveckling och frnyelse.Dagens svenska reaktorer har fga gemensamt med dem som var fremlfr folkomrstning fr sjutton r sedan. En allmn expertuppfattning r att desenaste svenska reaktorerna frn mitten av nu hller sammateknologiska standard som dagens mnga nybyggen i Fjrran stern. Det rallts skra reaktorer som stngs vid en frtida krnkraftsavveckling iSverige. r energifrsrjningen inte lngre en avgrnsat nationellfrga. Infrastrukturen i form av ledningsnt fr elektricitet och gas byggssamman. De nordiska lndernas elsystem r vl sammanlnkade ochutbyggnaden av frbindelser ver grnserna fortstter.Om frivilligt avhnder sig egna elproduktionsresurser kar drfravsttningsmjligheterna fr el frn produktionsanlggningar i vr omvrld.Bst nytta av detta kommer garna till ldre danska kolkondenskraftverk attf. Men eftersom bde och r hopkopplade med sriskerar vi ocks att indirekt frlnga den terstende drifttiden fr det ryskakrnkraftverket i Sosnovyj Bor, om vi avvecklar svenska reaktorer.Sambandet med r nnu inte lika tydligt. Men kommerden s.k. Baltic Ring - hopkopplingen av alla elsystem runt stersjn - medall skerhet att realiseras. D fr vi en direkt utbytbarhet ocks mellan densvenska krnkraften och krnkraftverket i . Svl i Sosnovyj Borsom i r det frga om lttvattenkylda, grafitmodererade kanalkokar-reaktorer, d.v.s. samma teknologiska koncept som i Tjernobyl. En paradoxaloch djupt oroande effekt av en frtida krnkraftsavveckling i kandrmed komma att bli en frsmrad krnskerhet i hela norra Barsebck 1 stngs vid halvrsskiftet 1998 r detta ocksnegativt fr krnskerheten inom . De svenska tillsynsmyndigheterna- () och () -har bda pekat p riskerna fr teknikerflykt frn branschen. Det faktum att enstngning, med all rtt, uppfattas som godtycklig och irrationell motverkardet aktiva ansvarstagande och skerhetstnkande hos personalen som r ettbrande inslag i det svenska skerhetskonceptet. Ocks den omstndighetenatt framtrdande fretrdare fr Socialdemokraterna offentligt uttryckt sin"lycka" ver att hundratals mnniskor kommer att fristllas vid har skapat en psykologisk situation som pverkar skerhetennegativt. Trots aktiva tgrder frn sida - bl.a. en femriganstllningsgaranti fr personalen vid Barsebck - kan det drfr komma attbli svrt att garantera den fortsatta driften vid Barsebck 2.8.5 Atomansvarighetslagengarna till de svenska krnkraftverken har fulla egendomsfrskringarfr sina anlggningar. Vid en teoretisk olycka med stora skador pkraftverk och omgivning skulle det berrda kraftbolaget allts f fullersttning fr de egna skadorna. begrnsas bolagetsskadestndsansvar gentemot tredje man av bestmmelserna i detinternationella konventionssystemet. I stllet fr staten trda in.Den hr ordningen ter sig inte rimlig. Moderata samlingspartiet anser attstrvan br vara att stadkomma ngon form av regressrtt som skerstlleratt staten vid ett strre skadefall kan terkrva medel intill dess attreaktorgarens egna kapital r helt frbrukat.Ngra andra skl till att ndra atomansvarighetslagen freligger inte.Enligt vr uppfattning r det viktigt att ven fortsttningsvis ranslutet till det internationella konventionssystemet (Paris-, Bryssel- ochWienkonventionerna). Det faktum att konventionerna visserligen lggerreaktorgaren ett strikt skadestndsansvar men begrnsarersttningsbeloppens storlek kan inte - ssom ibland grs gllande - tas tillintkt fr att krnkraften skulle vara "subventionerad".8.6 Krnkraftens kostnaderDet r inte ekonomiska, utan frskringstekniska skl som i praktikenfrhindrar reaktorgarna att teckna fulla ansvarsfrskringar. Att s.k.restriskolyckor r s osannolika att de inte frvntas intrffa saknardrvid betydelse. De strikta begrnsningarna av frskringsbolagensmjligheter att gra taganden mot en och samma kund leder till att detsaknas erforderligt utrymme p den kommersiella frskringsmarknaden.Dremot gr det att teoretiskt berkna vad frskringspremien skulle havarit p en frskringsmarknad dr utrymmet hade funnits. Det visar sig datt det handlar om jmfrelsevis blygsamma belopp, som p intet sttfrndrar bilden av krnkraften som en billig och lnsam form avenergiproduktion. I sjlva verket ryms en sdan, tnkt frskringspremieflera gnger om inom ramen fr den srskilda produktionsskatt som statenredan tar ut p krnkraftsproducerad el.Att en katastrof ytterst fr terverkningar p hela samhllet ligger ibegreppets natur. Det r inte unikt fr krnkraft, utan gller ven fr t.ex.dammkatastrofer, stora oljeutslpp, jordbvningar, versvmningar ochvulkanutbrott. Samma likheter freligger i frskringshnseende. Sledeskan inte exempelvis garen till en stor kraftverksdamm ansvarsfrskra sigfr varje tnkbar olycka och vra hemfrskringsvillkor tcker heller inteskadorna till fljd av ett dammbrott.Som princip bejakar Moderata samlingspartiet en ordning dr varjeenergislag s lngt som mjligt br sina egna kostnader. I en fri ekonomi rprisbildningen viktig och dolda subventioner leder till att resurserna styrsfel.Det r drfr bra om olika s.k. externa kostnader som kan uppst vidproduktionen av en vara, t.ex. i form av miljfrstring, ocks terspeglas idess pris.