ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sf251 · 1997-10-06 00:00:00 — Slopad arbetsgivaravgift för vissa hushållstjänster Arbetslösheten är ett stort och allvarligt problem i och påverkar vår offentliga budget både i form av kostnader för arbetslösheten och i form av minskade skatteintäkter. Arbetslösheten innebär ett stort problem för den medborgare det drabbar, dels ekonomiskt, dels mentalt och fysiskt, i vissa fall även i form av splittrade familjer, sjukdom, beroende och kriminalitet. Allt bör därför göras för att öka antalet arbetstillfällen. I har bedrivits ett EU-projekt med övergripande mål att minska arbetslösheten genom att dels öka chanserna för arbetslösa att få arbete genom utbildning dels genom att försöka finna möjligheter att öka det totala antalet arbetstillfällen. Projektet har fått namnet Humlan och bedrivs i samarbete mellan Arbetsförmedlingen i , och . Utbildningen ger både teoretisk och praktisk kunskap om arbetsvillkoren och arbetsuppgifter i ett småföretag. För att inte konkurrera ut befintliga reguljära arbetstillfällen med offentliga medel har arbetsmarknaden för hushållstjänster utvalts som projektidé eftersom dessa tjänster till största delen säljs svart. Med hushållstjänster menas i detta projekt städning, tvätt, strykning, fönsterputsning, reparationer, lättare trädgårdsskötsel, tillfällig hjälp med barn, hundpassning m.m. Projektet har varit framgångsrikt. Många arbetslösa i har genom detta projekt fått en högre kompetens och självkänsla vilket lett till anställning respektive kunskap att starta eget. Undersökningar visar att efterfrågan på hushålltstjänster är mycket stor. av hushållen i är beredda att betala för hjälp med hushållstjänster. Behov av hjälp och efterfrågan är mycket priskänslig. Är det vita priset för högt köps tjänsterna på den svarta marknaden eller utförs i form av eget arbete. Enligt de fakta som ovan angivna undersökningarna fått fram, motsvarar efterfrågan en potentiell arbetsmarknad av cirka 100 000 heltidstjänster om hushållens timpris är . Skall den som kan och vill arbeta med hushållstjänster på den vita arbetsmarknaden kunna försörja sig och kunna få en lön motsvarande vad som betalas vid reguljära motsvarande arbetsplatser inom det offentliga (vård, omsorg t.ex.) måste därför en förändring av skattebelastningen ske så att efterfrågan styrs till vita tjänster. Kombinationen höga inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och moms lägger i praktiken en död hand över den vita marknaden för enklare hushållstjänster. För att reducera den s k dubbla skattekilen, när höga skatter ska betalas med redan skattade pengar, har föreslagit att arbetstgivaravgifterna slopas för enklare hushållsstjänster, som städning eller barnpassning. Tillsammans med vårt förslag om införande av servicecheckar bör detta leda till fler vita jobb i hushållssektorn. I budgetalternativ avsätts för detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att slopa arbetsgivaravgifterna för enklare hushållstjänster samt att införa s.k. servicecheckar.
mot · GL02Sf256 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi föreslår en utredning som syftar till vissa låginkomstfamiljers möjlighet att få del av höjt barnbidrag. I årets budgetproposition föreslår regeringen en höjning av barnbidraget till per barn och månad samt ett återinförande av flerbarnstillägget. Många fördelningspolitiska studier har entydigt visat att familjer med barn har fått sämre ekonomiska förutsättningar . Alltsedan skattereformen genomfördes har barnbidragen sänkts. En bärande tanke i den reformen var annars att barnbidraget skulle höjas bland annat för att kompensera grupper med stort konsumtionsbehov. Orsaken till detta var att man kraftigt höjde de indirekta skatterna. Barnbidraget är av generell karaktär, dvs det betalas ut till hushåll med barn oavsett inkomstförhållanden. Om man vill uppnå en mer träffsäker fördelningspolitisk effekt är ett alternativ till höjda barnbidrag en ökad satsning på bostadsbidragen. Bostadsbidragen är behovsprövade och skulle därmed betalas ut till de familjer som är i störst behov av ekonomiskt stöd. har dock valt att stödja förslaget om höjt barnbidrag. Dessutom satsar vi ytterligare resurser på bostadsbidrag. 1996 erhöll drygt 400 000 hushåll socialbidrag. Det är en ökning innan. Den hushållstyp som har flest socialbidragstagare är ensamstående kvinnor med barn. Av samtliga ensamstående kvinnor med barn erhöll socialbidrag . De barnfamiljer, vilkas inkomster ligger under socialbidragsnormen, kommer i vissa fall inte att få del av den föreslagna höjningen av barnbidrag . Det regelsystem som styr beräkningen av bidragets storlek ger upphov till dessa effekter. Ett höjt barnbidrag betyder ett sänkt socialbidrag. Risken är stor att den enskilde upplever att man ger med den ena handen som man tar tillbaka med den andra. Om den uttalade politiska inriktningen är att stärka barnfamiljernas ekonomi, är det svårt att förklara varför inte familjer i de allra lägsta inkomstklasserna ska omfattas av förbättringen. Det är angeläget att en översyn kommer till stånd i syfte att skapa bättre ekonomiska förutsättningar för barnfamiljer med låga inkomster. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av hur barnfamiljer med inkomster under socialbidragsnormen skall få bättre ekonomiska villkor, exempelvis barnbidrag, enligt vad i motionen anförts om brister i transfereringssystemet.
mot · GL02Sf258 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Vårdbidrag för funktionshindrade barn tillför utgiftsområdet för en förhöjd ersättningsnivå till i föräldraförsäkringen för den s.k. pappamånaden. Ett viktigt jämställdhetsmål är att männen tar större ansvar för barnen. Detta borde förstås kunna ske utan morötter men anser att det är viktigt med ekonomisk stimulans, allra helst som männen oftast har högre lön än kvinnorna och det av familjeekonomiska skäl därför kan bli så att pappan avstår. Det är bra att ersättningen i föräldraförsäkringen höjs till . Men anser att ersättningen i föräldraförsäkringen bör återställas till där den en gång var, och den bör därför höjas till 1999 med målet att nå . Regeringen tillför området i tilläggsbudgeten eftersom man inte fått in de förväntade medlen från det nya underhållsstödet. Anslaget var 2 och utgiftsprognosen är 3 . För har regeringen anslagit 2 en minskning med . Detta är rent ut sagt uppseendeväckande. Först konstaterar regeringen att anslaget måste ökas med och sedan säger man att det kan minskas med utan att ange var pengarna ska tas. bedömning är att regeringen tvingas återkomma i tilläggsbudgeten , varför vi väntar tills då med att ta ställning till anslagets storlek . har skrivit en omfattande motion om underhållsstödet, och vi hänvisar regeringen till den. Med hänvisning till det anförda hemställs att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisar anslagen enligt uppställning:
mot · GL02Sf259 · 1997-10-06 00:00:00 — startade ett eget företag en bensinstation. Företaget gick inte ihop. Han blev skönstaxerad och kom aldrig på fötter. Till slut blev det utmätning och försattes på kronofogdens inrådan i personlig konkurs. Kronofogden rådde honom också att begära undantag, vilket innebar att han slapp betala ATP-avgifter m m. har levt på existensminimum och är han skuldfri. Han har jobbat på grillbar, han har tagit de jobb som erbjudits. Han fick reumatism och sjukbidrag. är förtidspensionär med en helt utsliten kropp, i princip lam, och kan aldrig återgå i arbete, trots de nya kriterierna. är gift och får förtidspension på och ATP på . En människa som aldrig har förvärvsarbetat och som har 0 i ATP-poäng får och ett pensionstillskott på , mer än . är ett offer för olyckliga omständigheter och en gammal lagstiftning. Vid beräkningen av pensionstillskottet räknar man som om han fått full ATP, vilket han inte fått. Den lag som tillät undantag från inbetalning av ATP-avgifter m m försvann , men de som gått i konkurs omfattas fortfarande av dess verkningar. anser att alla människor solidariskt ska betala sina avgifter till våra socialförsäkringssystem. Men det finns en skillnad i att avsiktligt låta bli att betala och att mer eller mindre tvingas av kronofogden att begära att slippa avgifterna. går det inte att välja bort att betala sociala avgifter. Det finns enligt uppfattning ingen anledning att straffa dubbelt. Vi anser därför att de förtidspensionärer som fortfarande omfattas av den gamla lagstiftningen ska slippa detta. Vi avsätter därför i vår budget för att det lägsta pensionsbelopp som ska betalas ut är folkpension och pensionstillskott. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring att förtidspensionärer som fortfarande omfattas av den gamla lagstiftningen slipper detta enligt vad i motionen anförts.
mot · GL02Sf260 · 1997-10-06 00:00:00 — Samverkan mellan myndigheter och brukarorganisationer, t.ex. handikapprörelsen är lagreglerad när det gäller socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt hälso-och sjukvårdslagen (HSL). Annan lagstiftning kan åberopas när det gäller planering, byggande m.m. För finns ingen reglering av ansvaret när det gäller samverkan. torde handikapprörelsen vara en av viktigaste kontaktytor, en av största kundgrupper. Handikapporganisationerna besitter en mycket stor kompetens om medlemmarnas diagnoser, rehabiliteringsmöjligheter, erfarenheter av möten med osv. På vissa orter har framsynta länskassor bildat handikappdelegationer. På de flesta håll saknas emellertid etablerad samverkan. Vi är medvetna om att lagen om allmän försäkring är ganska precis när det t.ex. gäller kriterier för rätt till sjukpenning, förtidspension osv., varför det kan vara förklarligt att lekmannainflytande utöver det som finns inom socialförsäkringsnämnderna inte ansetts möjligt. står nu emellertid enligt och regeringens intentioner inför nya samverkansformer med socialtjänst, hälso- och sjukvård och länsarbetsnämnd. I årets budgetproposition sägs att ska ges möjlighet att efter överenskommelse med kommun, landsting och länsarbetsnämnd delta i gemensamma projekt i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. I detta arbete, som främst syftar till rehabilitering av människor, borde det finnas goda skäl och möjligheter att tillvarata den kompetens som finns inom handikapporganisationerna. Vi anser att en sådan samverkan bör förutsättas i det kommande samarbetet. Om inte en samverkan allmänt kommer till stånd anser vi att en lagreglering bör övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samverkan mellan och handikapporganisationerna.
mot · GL02Sf266 · 1997-10-06 00:00:00 — En hämmande faktor för säsongsföretag, t ex trädgårdsföretag och lantbruk, är att den nedsättning av arbetsgivaravgiften som beslutat om för att stimulera nyanställningar med inriktning på små och medelstora företag, inte fullt ut kan utnyttjas av företag med säsongssysselsättning. I finansutskottets yttrande framgår att utskottet förutsatt att regeringen överväger möjligheten av en årlig avstämning, som skulle göra det möjligt med fullt utnyttjande av nedsättningen även för företag med säsongssysselsättning. Denna möjlighet måste komma till stånd. Under några hektiska veckor skall t ex många miljoner liter jordgubbar skördas. Då finns möjligheter till många tillfälliga arbeten. Möjligheten att rekrytera begränsas dock av ovan nämnda. Antalet sysselsatta inom trädgårdsodlingen är t ex ca 27 000 personer motsvarande ca 10 000 årsarbetskrafter. Av dessa är , motsvarande ca 22 000 personer deltidsarbetande/säsongsarbetande. Endast 5 000 personer redovisas som heltidssysselsatta. Liknande siffror finns inom svenskt lantbruk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att även företag med säsongssysselsättning skall ha möjlighet att fullt ut utnyttja den utökade nedsättningen av arbetsgivaravgifterna som införde .
mot · GL02Sf268 · 1997-10-06 00:00:00 — Inkomstbegreppet för enskilda företagare För enskild firma finns möjlighet att avsätta expansionsmedel, vilka beskattas då de återförs till inkomsten. Det finns en assymetri i betraktandet av dessa expansionsmedel i beräkningen av den enskilde företagarens inkomst. Inkomsten för beräkning av sjukpenning, föräldrapenning och pension räknas efter avdrag för expansionsmedel, medan den inkomst som ligger till grund för beräkning av bostadsbidrag räknas före avdrag. Det betyder att vid beräkningen av bostadsbidrag ingår de expansionsmedel man lagt undan och alltså inte disponerar för privat konsumtion. Vissa enskilda företagare behöver lägga undan expansionsmedel även sådana år då verksamheten inte går så bra, exempelvis en taxiägare behöver lägga undan till en ny bil oavsett om inkomsterna är höga eller låga. Det vore rimligt att ett och samma inkomstbegrepp användes . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inkomsten skall beräknas på samma sätt för den som har enskild firma i lagen (1962:381) om allmän försäkring och i lagen (1993:737) om bostadsbidrag.
mot · GL02Sf269 · 1997-10-06 00:00:00 — Beräkning av allmänna pensioner Till grund för beräkning av bl.a allmän pension och tilläggspension ligger basbeloppet, ett belopp som kan öka eller minska beroende på olika faktorer som t.ex KPI (konsumentprisindex). har dock basbeloppsberäkningen justerats av olika anledningar. 1993 räknades basbeloppet upp med KPI men vid beräkningen av pensionerna minskades basbeloppet . finns det förminskade basbeloppet och bestämmelserna om att använda basbeloppet minus skrivs in i lagen om allmän försäkring. Därefter har det skett diverse justeringar vid basbeloppsberäkningarna, men fortfarande gäller att vid beräkning av de allmänna pensionerna skall basbeloppet minskas . Med hänsyn till det förbättrade ekonomiska läget i landet, en ekonomi i balans, är det nu dags att de allmänna pensionerna åter beräknas på det ursprungliga sättet, på det verkliga basbeloppet, utan procentavdrag och andra justeringar. Detta bör prioriteras så fort samhällsekonomin tillåter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkning av de allmänna pensionerna.
mot · GL02Sf270 · 1997-10-06 00:00:00 — pågår i en försöksverksamhet gällande tidig, samordnad rehabilitering. Deltagande myndigheter är , , och kommunerna i . Syftet med den strategiska samordningen är att utveckla samarbetet mellan olika aktörer och kompetenser i samhället för att skapa en rehabiliteringsmodell där människans behov sätts i centrum. Inom ramen för denna samverkan har ett stort antal utvecklingsprojekt startats och genomförts. Som exempel kan nämnas samarbetsprojekt för psykiskt sjuka och deras barn, vårdkedja för patienter som behöver gemensamma insatser från psykiatri-kommun-primärvård, rehabkedja till eget boende, anhörigas medverkan i rehabiliteringsarbetet, tidig upptäckt av psykisk ohälsa bland äldre m fl projekt. lämnades även en ansökan in till om samfinansiering av s k gråzonsärenden, d v s ärenden där enskilda personer hamnar mellan olika myndigheters ansvarsområden. Länet begärde då att gemensamt få anslå till en sådan särskild pott. beslutade att ge samtliga försäkringskassor medel att bedriva samverkansprojekt för, med start . Medlen ska användas dels till köp av rehabtjänster och arbetstekniska hjälpmedel, dels till att lösa samverkansproblem. Dock ingår inte någon dispens för gemensamma i beslut. Den här typen av samordnade insatser ökar möjligheten för den enskilde att komma tillbaka till aktivt yrkesarbete respektive erhålla rätt dimensionerad hjälpinsats för sitt aktuella behov. Det finns därför anledning för att påskynda utvecklingen mot permanenta lösningar av samordnade insatser mellan olika myndigheter i länen. Likaså är det angeläget att de samverkande myndigheterna kan använda de gemensamma ekonomiska potterna till de insatser som ger bästa resultat, såväl för den enskilde som för samhället i stort. Det bör bl a kunna vara möjligt att med dessa gemensamma finansiera operationer som ett led i att minska väntetiderna för den enskilde inom sjukvården. Ett sådant mera utvecklat försök föreslås genomföras i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gemensam pott för samordnad rehabilitering.
mot · GL02Sf271 · 1997-10-06 00:00:00 — Det finns asylsökande som lyckas med det nästan omöjliga, att få ett jobb. Eftersom det för enstaka asylgrupper kan ta mycket att få besked kan mycket inträffa . Den asylsökande som arbetar och betalar skatt kan ändå inte bli inskriven hos . Det betyder att trots att skatter och avgifter betalas blir man inte berättigad till sjukpenning vid sjukdom och föräldrapenning om man får barn. Det inkomstbortfall man betalar försäkringspremie för ersätts inte. Detta är orimligt. När asylsökande nu äntligen tillåts arbeta ska givetvis skatter och avgifter leda till samma förmåner som för alla andra skatte- och avgiftsbetalare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att även asylsökande förvärvsarbetande skall registreras som försäkringstagare hos i enlighet med regler för övriga skatte- och avgiftsbetalare.
mot · GL02Sf272 · 1997-10-06 00:00:00 — Tonårsfamiljernas ekonomiska situation har förändrats markant . För sedan fullföljde bara en liten andel av ungdomarna en gymnasieutbildning. har en treårig gymnasieutbildning blivit en viktig förutsättning för att ungdomarna ska ha en god chans på framtidens arbetsmarknad. Därmed har i praktiken alla föräldrar ansvar för sina ungdomars försörjning lägst till det år de fyller 19. Kostnaderna för en tonåring är enligt beräkningar betydligt högre än för ett yngre skolbarn. Därtill kommer att det knappast är möjligt för någon familj att avstå från ett eget rum till sina tonårsbarn om ungdomarna ska ha goda möjligheter till studier och en egen sfär. är samhällsstödet till tonårsfamiljernas ekonomi mindre än till de yngre skolbarnens. Den rätt till fri skolmat som slås fast för finns inte i den formellt frivilliga gymnasieskolan. Alltfler gymnasieskolor ställer krav på egeninsats för visst skolmaterial, ibland till ganska höga belopp. Familjer, som måste inackordera sina barn på gymnasieorten får ofta höga kostnader, som inte täcks av inackorderingsbidragen. Besluten att dra in studiehjälpen innebar ett kraftigt inkomstbortfall för familjer med flera tonåringar. Trots att tonåringarna kostar mer än de yngre skolbarnen innebär de studiehjälpsfria sommarmånaderna att en gymnasieelev får ett barnbidrag, som är lägre än ett yngre skolbarn. Många tonårsfamiljers bekymmer förstärks av att andelen ensamföräldrar är fler i tonårsfamiljerna även om de enskilda föräldrarnas genomsnittsinkomst kan vara något högre än de yngre föräldrarnas. I de fall gymnasieeleverna kan få feriearbete underlättas familjernas situation. Ett långsiktigt stabilt stöd till barnfamiljerna måste baseras på en ingående kunskap om köpkraften hos olika barnfamiljer. Vi anser det därför angeläget att anhängiggör en mer djupgående analys av ekonomin hos familjer med gymnaiseelever i förhållande till andra barnfamiljer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om analys av gymnasiefamiljernas ekonomi.
mot · GL02Sf273 · 1997-10-06 00:00:00 — Från har vi fått ett nytt system för underhållsstöd. Detta nya system leder nu till att bägge föräldrarna får ta ekonomiskt ansvar för sina barn. Det är bra och det är viktigt, inte minst utifrån barnens synvinkel. Men trots att det nya regelverket på det stora hela är bra finns det en skönhetsfläck som borde tvättas bort. Det handlar om den inkomst man beräknar underhållsstödet utifrån. I det nu gällande regelverket heter det att det är den senast taxerade inkomsten som skall ligga till grund för hur mycket den förälder skall betala som inte bor tillsammans med barnet. Att ha den senast taxerade inkomsten som grund innebär att man får betala underhållsstöd i förhållande till den inkomst man hade . Detta kan i vissa fall få orimliga konsekvenser. Låt mig ta två exempel. Vi har en pappa, för det är ju oftast pappor som betalar underhållsstöd, som 1995 tjänade . Men är han arbetslös och har som enda inkomst det som a-kassan ger vilket motsvarar . Dagens regelverk innebär att han skall betala underhållsstöd utifrån den höga inkomst han en gång hade. Men det klarar han inte av med sin nuvarande inkomst. Då finns i och för sig möjligheten att begära anstånd men det innebär i sin tur att man bygger upp en skuld på . har vi en pappa som 1995 var arbetslös och då alltså hade ersättning från a-kassan motsvarande . har han dock fått ett nytt jobb som ger honom en god inkomst, men beräkningsgrunden för underhållsstödet innebär att han inte behöver betala särskilt mycket i detta stöd. Det betyder att staten får skjuta till mellanskillnaden upp till det belopp som mamman har rätt till. Med den trend vi nu ser i konjunktur och arbetslöshetsstatistik blir troligtvis detta exempel det vanligaste. Vad vi ser av dessa två exempel är att det enda rimliga är att underhållsstödet bör betalas efter den aktuella inkomsten och ingen annan. Vi har ju den principen bl.a. i bostadsbidragen beroende på att det är då man har det knapert ekonomiskt man behöver bostadsbidrag och inte . Som framgår av exempel två, vilket är det mest sannolika scenariot, leder dagens regelverk till att staten faktiskt får betala notan för de föräldrar som har högre inkomst än . Om man då istället inför ett system som bygger på aktuell inkomst fastställer man principen att man alltid skall betala efter bärkraft. Och det är vad de allra flesta föräldrar också vill. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att underhållsstöd bör betalas efter aktuell inkomst.