mot · GK02Ub16 · 1997-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:109 Lokala styrelser med elevmajoritet Ökat elevinflytande överden egna utbildningenDet finns en stor kunskap om människansinlärningsförmåga. Bland annat vet vi att intresse ochmotivation har stor betydelse för studieresultatet. Trots dettavisar flera utredningar att elevinflytandet är lågt, inte minst igymnasieskolan. liberalerna anser därför attelevernas möjlighet att påverka undervisningen och det egnavalet inom utbildningen måste öka.Regeringen föreslår nu att lokala styrelser med elevmajoritet pågymnasieskolan och komvux införs på försök. Det är positivt att regeringenuppmärksammar problemet med att eleverna har för litet inflytande men vianser inte att lokala styrelser med elevmajoritet är rätt modell.Våra invändningar är flera. Bland annat är vi kritiska till att eleverna skallha majoritet i de lokala styrelserna. har genom en rad beslut ökatmålstyrningen i skolan och delegerat beslutsbefogenheter till deprofessionella - lärarna och rektor. Att nu ge eleverna majoritet i styrelsernaför skolan innebär att den professionella skolledningen fråntas vissainstrument för att kunna uppnå målen. Lärarna och rektor skall ha detprofessionella och pedagogiska ansvaret för hur undervisningen skallbedrivas. Vi menar att det är viktigt att det politiska målstyrningssystemetinte sätts ur spel. Vi kan inte å ena sidan kräva bättre måluppfyllelse och åandra sidan beskära den professionella skolledningen dess verktyg för attmöta dessa krav.För att en reform som syftar till ökad demokratisering ska kunna göra skälför namnet bör ansvars- och valfrågor noga belysas. Detta görs inte ipropositionen.En mycket viktig fråga rör den valprocess som skall garantera att eleverväljs demokratiskt. Det är ett grundläggande krav att det finns tydliga reglerför den process som skall utse ledamöter i den lokala styrelsen. Vi anser inteatt regeringens förslag är tillräckligt tydligt på denna punkt. Risken finns atten liten grupp elever som har en stark ställning på skolan kommeratt förstärka sina positioner, medan flertalet lämnas utan något reelltinflytande. Dessutom är ansvarsfrågan otydlig. Hur ska det politiska ansvaretkunna utkrävas när ansvarig nämnd i praktiken delegerat beslutandebefogenheter till en grupp elever vars ansvar inte finns tydliggjort? Detta ären avgörande demokratisk brist, särskilt med tanke på att det fortfarande ärmeningen att det politiska ansvaret skall kunna utkrävas genom val tillkommunfullmäktige.Ökat elevinflytandeFolkpartiet liberalerna anser att den obligatoriskaskolkonferensen är ett bra sätt att ge eleverna inflytande.Skolkonferensen består av rektor som vanligtvis ärordförande, lärare och annan skolpersonal samt elever. Vi sergärna att denna krets kan utökas ytterligare. Personal- ochelevgruppen skall ha lika många representanter.Skolkonferensens uppgift är att behandla vissa frågor som ärav stor betydelse för eleverna samt för informationsutbyte,samråd och gemensamma diskussioner mellan rektor,personal och elever. Det finns möjlighet förkommunens utbildningsnämnd att genom villkoraddelegering låta skolkonferensen med elevrepresentanterbesluta i frågor som rör skolan. På flera håll i landet harskolkonferenser med brukarinflytande införts.Folkpartiet liberalerna anser att ett ökat elevinflytande kräver en radytterligare åtgärder.En viktig möjlighet till inflytande ligger i rätten att välja mellan olikaskolor. För att ytterligare öka mångfalden av skolor krävs att de friståendeskolorna ges rimliga villkor som inte ständigt ändras. Långsiktiga villkor ärnödvändiga om människor skall våga satsa på att starta fristående skolor ellersatsa på profilering av de kommunala. Konkurrens mellan olika skolor kanäven fungera som en katalysator för att släppa loss personalen inom dekommunala skolorna och ge föräldrar och elever mer inflytande i skolan.Dessutom måste gymnasiet förändras. Eleverna kan och bör ta mycketstörre ansvar för sina studier än de i allmänhet tillåts göra. Vi vill seettmycket mer flexibelt gymnasium som ger eleverna större frihet. De tre åren,inte minst i de yrkesförberedande programmen, måste kunna utnyttjas meraflexibelt. Studier och yrkespraktik skall kunna varvas och utbildningenorganiseras i etapper. Eleverna skall då kunna avbryta sina studier efter etteller och ta med sig avslutade kurser ut i arbetslivet. Den som av olikaanledningar föredrar kortare studietid i tonåren kan komma tillbaka och läsavidare inom ramen för de tre åren vid t ex komvux. En sådan "gymnasiebank"skulle gynna både skoltrötta tonåringar och de som vill göra en paus för attarbeta.Hur eleverna lyckas med sina gymnasiestudier varierar. Det har flerarapporter visat. Ur statistiken kan man även utläsa att eleversom fått sitt förstahandsval tillgodosett i större utsträckning trivs och lyckasmed sina studier än de som inte fått det. Och det kanske inte är så märkligt attelever lyckas bättre om de får läsa det som de är intresserade av. För att ökamotivationen och minska avhoppen måste kommunerna anstränga sig extraför att tillgodose elevernas förstahandsval.Vi önskar att eleverna dessutom skall få större möjlighet att välja vilkakurser de vill läsa. Ett ökat inflytande ökar motivationen. Likaså borde deåterfå rätten att pröva för högre betyg . Det är interimligt att de måste vänta till efter gymnasietiden för att komplettera ettbetyg. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens begäran om godkännande avförsöksverksamhet med lokala skolstyrelser med elevmajoritet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna till elevinflytande i skolkonferensen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen iövrigt anförts om ökat elevinflytande.