mot · GL02Jo527 · 1997-10-06 00:00:00 — När djurskyddslagen kom 1988 så innebar den att skyddet fördjuren stärktes. I propositionen till djurskyddslagen(1987/88:93) framhölls bland annat att djuren i framtideninte bara skulle skyddas mot lidande utan även mot sjukdom.Det sades också att djurhållningen skulle vara inriktad på attdjuren ska hållas friska. När det gällde djurhållningen förproduktion av livsmedel, ull, skinn eller pälsar betonadessärskilda krav, bl a att djuren ska hållas i en god djurmiljöoch att de ska hållas på ett sådant sätt att det främjar derashälsa samt ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Avsiktenmed det sistnämnda kravet var att varje djurarts biologiskabeteende skulle beaktas. Vad som skulle anses utgöra ettdjurs biologiska beteende skulle få avgöras utifrån gjordaerfarenheter och vetenskapliga rön.Eftersom djurskyddslagen är en s k ramlag så är det de i lagen föreskrivnamyndigheterna som har till uppgift att meddela detaljföreskrifter om hurhållningen ska se ut för att det som sägs i lagtexten ska uppfyllas. Redanmycket tidigt riktades det kritik mot myndigheternas sätt att utarbetaföreskrifter enligt djurskyddslagen. anmäldes dåvarande Lantbruksstyr-elsen för sitt arbete med djurskyddsföreskrifter. 1990 kom JO med sittutlåtande där man slog fast att Lantbruksstyrelsens djurskyddsföreskrifterinte var till fyllest. JO angav att den ambitionsnivå som redovisats av Lant-bruksstyrelsen, nämligen att "djurskyddsintresset fått en betydligt starkareställning än tidigare" inte var acceptabel. I sitt utlåtande sade även JO attdenansvariga myndigheten helt missuppfattat sitt ansvar enligt djurskyddslagen.Utlåtandet avslutades med att JO angav följande:"De av genom antagandet av djurskyddslagens beslutade före-skrifter skall självfallet tillämpas i sin lydelse; eventuella begränsningar ochreservationer måste framgå av lagtexten. "Efter det att JO kom med sitt utlåtande har fattat beslutom nya föreskrifter om djurhållning inom lantbruket etc. Beslutet innebardock inte någon omfattande revidering utifrån JO:s utlåtande, utan det inne-bar bland annat att vissa djur fick det sämre. Styrelsen för Jordbruksverketvar dock inte enig i sitt beslut. En reservant förde fram följande:"Jag hade hoppats att den djurskyddslag som kom 1988 skulle leda till enförbättring av majoriteten av djur. Detta kommer inte att ske.Jordbruksverket har kvar samma syn som den gamla Lantbruksstyrelsen ".Att inte ändrat synen på arbetet med föreskrifter enligtdjurskyddslagen manifesteras i verkets förslag till hur rävar skall hållas, somverket 1993 underställde regeringen för beslut. I förslaget angav att rävar skulle hållas så att behovet av markkontakt tillgodosågs.Samtidigt föreslog verket även att rävarna före pälsning skullefå hållas i bur med endast nätbotten. Verket motiverade detta med att pälsenskulle bli smutsgul om rävarna hade tillgång till markkontakt intillpälsningen. Med andra ord satte verket, i sin tolkning av djurskyddslagen,pälskvalitet före lagens stadgande att rävar ska ha rätt till naturligtbeteende.Regeringen avfärdade dock verkets förslag.Sedan djurskyddslagen kom har genomförandet av det som stadgas iportalparagrafen kritiserats av djurskyddsorganisationer m fl. Den kritik somframförts mot hur djurskyddslagens portalparagraf genomförts i praktiken ärillavarslande. Med tanke på kritiken som framkommit, och det faktum attdjurskyddslagen är en ramlag, anser vi att det nu är angeläget att enutvärdering utförs. Bland annat bör man titta på vilka förbättringar somportalparagrafen i praktiken medfört för djuren samt om de byggt påerfarenheter och vetenskapliga rön rörande djurens biologiska beteenden. Ensådan utredning skulle med fördel kunna utföras av SLU i . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av djurskyddslagen.