ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ub411 · 1997-10-06 00:00:00 — Behov av ämneslärarutbildning i teckenspråk Sedan teckenspråket fick status av ett eget, fullvärdigt språk (först i världen erkänt av ) har intresset för och behovet av utbildning och undervisning i teckenspråk vuxit i vårt land. I den presenterade (TeckenspråksUtbildning För Föräldrar), SOU 1996:102, verifieras bristen och det akuta behovet av lärare i teckenspråk. Det finns läroplaner i ämnet teckenspråk för både grund- och gymnasieskolan, men det finns ingen behörighetsgivande lärarutbildning för teckenspråkslärare i hela landet. Därför är det angeläget att en ämneslärarutbildning i teckenspråk nu kan startas. Med fördel bör utbildningen kunna förläggas till /. Här finns närheten till teckenspråkliga miljöer, såsom: Förskola för döva barn Vänerskolan en av landets fem statliga grundskolor för döva elever VKC (Vänerskolans kunskapscenter), ett regionalt kunskapscenter i Stor population döva barn, ungdomar och äldre Stor grupp hörande föräldrar med döva barn i förskola, skola, fritids- och föreningsverksamhet startade vi landets första gymnasieprogram för hörande elever med lokal gren teckenspråk hösten 95, fullt utbyggd omfattar den 90 studerande. Programmet är unikt i vårt land, varför eleverna kommer från hela . Den första kullen av teckenspråkselever tar studenten 98 och eleverna är därefter mycket intresserade av fortsatta studier inom området teckenspråk. Många önskar utbilda sig till lärare i teckenspråk med behörighet att undervisa på gymnasienivå. Andra studerande behöver ämnet teckenspråk för att utbilda sig till dövlärare i specialskolan eller för att gå vidare i tolkutbildning. Teckenspråk bör därför kunna läsas som ett separat ämne, gärna samordnat med ovanstående föreslagna ämneslärarutbildnig. Alla dessa behöver akademiska studier i teckenspråk! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ämneslärarutbildning i teckenspråk vid /.
mot · GL02Ub412 · 1997-10-06 00:00:00 — Barn- och ungdomsperspektiv i de konstnärliga högskoleutbildningarna Riksdag och regering har vid upprepade tillfällen påtalat vikten av kulturpolitiska insatser för barn och ungdom. Inte minst har betydelsen av skapande verksamhet inom förskola och skola betonats. Alla har varit överens om att detta är ett ansvar som förskolan och skolan har, men också de stora kulturinstitutionerna och det fria kulturlivet. brukar också med rätta framhållas som ett föregångsland på barnkulturområdet. Svensk barnlitteratur och svensk barnteater har mycket högt internationellt anseende. I slutbetänkande lades mycket stor vikt vid att stärka barns och ungdomars egna uttrycksmöjligheter. Behovet av fortbildning på kulturområdet för lärarna betonades. Men lika viktigt som det är att alla lärare på grund- och gymnasieskola får utbildning och fortbildning på kulturområdet är det att alla de kulturarbetare som arbetar med barn och ungdomar får en ökad kunskap om barns och ungdomars verklighet. Inte minst viktigt är att ett barn- och ungdomsperspektiv tillförs de konstnärliga högskoleutbildningarna. Dessa är för isolerade från det omgivande samhället. Konkurrensen om de få högskoleplatserna är stenhård och efter utbildningen väntar en synnerligen osäker arbetsmarknad. Ett litet fåtal kan etablera sig som fria konstnärer. Många kommer att finna arbetsuppgifter av olika slag inom förskola och skola. Många kommer att arbeta mot en publik bestående av barn och ungdomar. Men i sin utbildning har de inte rustats för denna uppgift. Inom alla konstnärliga högskoleutbildningar bör därför om det inte redan finns införas ett barn- och ungdomsperspektiv. Det gäller t ex , , , , . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett tydligt barn- och ungdomsperspektiv i de konstnärliga högskoleutbildningarna.
mot · GL02Ub414 · 1997-10-06 00:00:00 — Reformeringen av ungdomsskolan har betydligt ökat barns och ungdomars möjlighet att utveckla sina konstnärliga intressen. De estetiska inriktningarna på grund- och gymnasieskolorna har lockat många studerande och gymnasieskolans estetiska program har stor efterfrågan. har alla barn och ungdomar fått en unik möjlighet att utveckla sina musikaliska sinnen genom de kommunala musikskolorna. har de kommunala musikskolorna i stor utsträckning omvandlats till kommunala kulturskolor och innefattar även dans, bildkonst och teater. Barns och ungdomars valmöjligheter inom den konstnärliga verksamheten har därmed utökats. Utvecklingen inom ungdomsskolan och de kommunala kulturskolorna, med ökat inslag av estetiska ämnen, ställer nya krav på kompetens och kunskap hos lärarna. Musik- och bildämnet har en lång tradition inom skolan och erbjuder etablerade lärar- och pedagogiska högskoleutbildningar. finns även pedagogisk högskoleutbildning i dans. Däremot saknas en teaterpedagogisk utbildning med högskolestatus. Det finns ingen pedagogisk högskoleutbildning inom teaterverksamheten. Vi kan konstatera att det inom de flesta andra konstnärliga verksamheter finns högskoleutbildningar såsom danspedagogik inom ramen för , musikpedagogik inom och bildpedagogik inom . Pedagogutbildningarnas varierande uppläggning inom det estetiska området bör rättas till för att kunna möta de ökade kraven på kompetens hos lärarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av teaterpedagogisk högskoleutbildning.
mot · GL02Ub416 · 1997-10-06 00:00:00 — Vårt försvar har anpassats till det politiska läget och de därav bedömda hotbilderna. Vårt försvar har minskats betydligt. Även utbildningstiderna för de värnpliktiga har effektiviserats och därmed kunnat minskas. Dessutom har antalet som utbildats blivit färre. Knappt hälften av en åldersklass tas i anspråk. Dessutom är andelen av de grundutbildade som krigsplacerats för försvarsmakten totalt . Kraven på utbildning och hög kompetens hos den enskilde individen ökar mycket kraftigt. Flera ser den militära utbildningen som ett s.k. förlorat år, där de som inte tagits ut till värnpliktstjänstgöring anses som gynnade, då dessa kan gå direkt till utbildning för sitt civila yrke. får de som deltar i värnpliktsutbildningen ofta en exempelvis avancerad teknisk utbildning, vilken borde kunna skapa fördelar vid kommande studier och yrkesliv. Det borde därför vara möjligt att utveckla ett system för att bättre kunna tillgodoräkna sig de kunskaper och den kompetens som man erhållit under värnpliktsutbildningen vid ansökan till olika studievägar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten att tillgodoräkna sig innehållet i sin värnpliktsutbildning vid ansökan till olika studievägar.
mot · GL02Ub423 · 1997-10-06 00:00:00 — Samarbetet mellan länderna runt blir viktigare och viktigare. har olika projekt skapats för samarbete speciellt när det gäller fisket, miljön och försvaret. Mot denna bakgrund ges fantastiska möjligheter att ytterligare öka sammanhållningen mellan i viktiga gemensamma frågor. För att utveckla samarbetet ännu mer skulle man kunna inrätta en Östersjöakademi (högskola) med huvudsäte förslagsvis inom Värmdö skärgårdskommun. Akademin skall vara öppen för studenter, lärare och föreläsare från länderna runt . Eleverna skall antas efter ett kvotsystem som ger alla berörda länder möjlighet att delta. Undervisningen skall ske på högskolenivå med likvärdiga examina och med engelska som huvudspråk. Undervisningen skall bedrivas på akademins huvudsäte men också i länderna runt . Med hjälp av ny teknik som videokonferenser och annan datakommunikation kan man bedriva distansstudier inte bara inom gränser utan också runt . Akademin kan på detta sätt även bli ett forum för seminarier och föreläsningar i ovanstående teman även för en intresserad allmänhet i alla länder runt . Undervisningen skall vara inriktad på miljö, fiske, båttrafik, sjöräddning, kultur, turism och liknande gemensamma områden. Akademin skall dessutom vara ett centrum för forskning i aktuella Östersjöfrågor som avser miljön, vattnen, båttrafiken, fisket, fartygssäkerheten och liknande. Forskningen kan finansieras genom stöd från industrin och olika fonder. Akademins huvudsäte skall förläggas till kommun. Det är den största skärgårdskommunen i . Kommunen har nära till och de olika universiteten och mycket nära till havet och farlederna med den intensiva yrkes- och kryssningstrafiken. kommun med dess speciella geografi är en glesbygdskommun inom som arbetar aktivt för att behålla en levande skärgård. Förutsättningarna för denna akademi borde nogsamt utredas liksom förutsättningarna för att gemensamt svara för kostnaderna för akademin. En annan förutsättning är att akademins ledning skall utgöras av en demokratiskt utsedd styrelse. Kompetenta lärare och föreläsare skall rekryteras i första hand från berörda länder. Genom att samla studerande, lärare, forskare från samtliga i en gemensam akademi verkar vi för en fredlig samexistens mellan berörda stater. När studenterna kommer hem till sina respektive länder kan de påverka besluten om gemensamma satsningar. Vi har skapat en positiv grund för en öppen och smidig dialog mellan länderna. Vi har skapat ännu bättre möjligheter för Fredens hav som så många miljoner människor är beroende av. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda möjligheterna för att inrätta ett akademiskt centrum för .
mot · GL02Ub424 · 1997-10-06 00:00:00 — Flykten från landsbygden till storstäderna och högskoleorterna blir ett allt större problem i . På mindre och medelstora orter finns det ett växande antal outhyrda lägenheter i motsats till behovet av fler lägenheter i just storstäderna och på högskoleorterna. Hur skall vi lösa detta problem? Detta är inte enbart ett bostadspolitiskt problem utan det krävs samverkan mellan olika politikerområden för att nå en lösning. var det självklart att människorna flyttade till orter där det fanns arbetstillfällen. , som en effekt av den tekniska utvecklingen, har det skapats möjligheter för arbetstillfällena att komma till människorna. På samma sätt finns det också möjlighet att, med hjälp av den tekniska utvecklingen, låta utbildningen komma till människorna istället för att människorna skall flytta till högskoleorterna. I Socialdemokraternas satsning på utbildning har vi försökt att fördela platserna till mindre och medelstora orter. Men är det tillräckligt? Koncentrationen till vissa orter blir allt större, trycket på infrastrukturen ökar och dessa kommuners sociala system blir inte hanterbart. Spridningen av högskoleplatser måste bli större och framför allt måste möjligheten att studera på distans öka. Det skulle ge fler människor tillgång till högskolestudier och ge människor möjlighet att bo kvar på sin uppväxtort. Orter med invånare som har god utbildning är dessutom attraktiva för etablering av företag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten att studera på distans.
mot · GL02Ub428 · 1997-10-06 00:00:00 — Psykologer utbildas vid universiteten i , , , , och . Antalet nybörjarplatser har successivt utökats till 355 men räcker inte till för att möta kommande behov, särskilt som antagningen minskat vid flera universitet. Psykologutbildningen är ett av de mest eftertraktade utbildningsprogrammen vid universiteten, men utbildningsplatserna är för få. Detta är olyckligt eftersom den svenska psykologkåren till stor del består av personer födda under 1940talet. Framskrivningar av beräknade pensionsavgångar visar att psykologkåren kommer att minska från nuvarande numerär om cirka 7 000 legitimerade psykologer till cirka 5 2020 med nuvarande antagningsvolym och examinationsfrekvens. 1989:17 konstaterade att en kraftig utbyggnad borde ske för att möta den procentuellt stora avtappning av psykologer som kommer att ske de första decennierna . gjorde samma bedömning . Universiteten har i sina generella utbildningsuppdrag angivit att Psykologprogrammet skall inrymmas inom anslagen, men till skillnad från läkarlinjen och tandläkarlinjen finns inga specifika utbildningsuppdrag för Psykologprogrammet från statsmaktens sida. Som exempel kan nämnas att inte gjort någon höstintagning (33 platser) till Psykologprogrammet. Samma signaler kommer även från andra universitet. Situationen är således att ett av de mest eftertraktade utbildningsprogrammen vid universiteten inte kan ta emot en större andel sökande trots att behovet av psykologer är stort. Anledningen är bl.a. ett för vagt formulerat utbildningsuppdrag från statsmaktens sida när det gäller en för samhället viktig utbildning. Vi vill med denna motion uppmärksamma behovet av fler utbildningsplatser för en viktig yrkesgrupp, psykologerna. Nuvarande utveckling är mycket oroande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna det stora behovet av utbildningsplatser för blivande psykologer.
mot · GL02Ub429 · 1997-10-06 00:00:00 — Den biomedicinska industrin har förutsättningar att bli en ny basnäring i . Läkemedelsindustrin exempelvis har haft stora framgångar. Mer än hälften av alla exportinkomster inom den svenska läkemedelsindustrin kan hänföras till . drivs ett samarbetsprojekt mellan den biomedicinska industrin, och kommunal- och landstingspolitiker under namnet Medicinsk framtid i Väst. Inom ramen för detta projekt har tillgången till farmaceutiskt utbildad personal definierats som den begränsande faktorn för den biomedicinska industrins utveckling. Därför etablerades 1995 ett nytt utbildningsprogram vid det biovetenskapliga läkemedelsprogrammet. Målsättningen med detta program är att tillgodose industrins behov av farmaceutiskt utbildad akademisk arbetskraft. Programmet skall enligt planerna också kunna medge en apotekarutbildning och en socialfarmaceutisk utbildning. Det biovetenskapliga läkemedelsprogrammet har etablerats inom ramarna för universitets utbildningsuppdrag. Den vetenskapliga basen för programmet finns inom den medicinska och naturvetenskapliga fakulteten. Speciell kompetens, som inte finns i , har tillgodosetts genom samverkan med den farmaceutiska fakulteten i . Där har emellertid fakultetsnämnden meddelat att man vill koncentrera sina resurser på utbildningar i /. Den farmaceutiska fakulteten i är den enda med denna inriktning i landet. Därför bör sådan utbildning även startas i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om farmaceutisk utbildning i .
mot · GL02Ub430 · 1997-10-06 00:00:00 — Läkarutbildningen i dimensionerades ursprungligen för 170 studenter . Genom minskningar 1985 och 1994 utbildas just nu 103 studenter . Antalet tillgängliga utbildningsplatser i är därmed betydligt lägre än i övriga regioner. (Se nedan) Läkarutbildningsplatser per miljon invånare Det har framförts farhågor om ett begynnande läkaröverskott i . Dessa farhågor har emellertid inte besannats. finns många vakanser i landet och det finns snarare skäl till oro för läkarbrist. Denna oro förstärks av åldersstrukturen bland yrkesverksamma läkare. är pensionsavgångarna bland läkare betydligt större än examinationerna. En specialistläkare som skall ersätta en pensionerad läkare borde ha påbörjat sin utbildning 19921993. Därför bör en ökning av läkarutbildningen inledas . En sådan utökning bör också ge olika regioner samma möjligheter att förnya sin läkarkader. Situationen i är oroande, med en betydligt lägre nivå på läkarutbildningen än i resten av landet. Den begränsande faktorn i läkarutbildningen är tillgången till kliniska utbildningsplatser. I är patientunderlaget per kandidat, vid , mycket större än i övriga landet. Det är nästan dubbelt så stort som i , med det näst största patientunderlaget, och fem till sex gånger så stort som i , med det minsta patientunderlaget Det finns därför mycket goda förutsättningar att öka läkarutbildningen i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läkarutbildningen i .
mot · GL02Ub432 · 1997-10-06 00:00:00 — Den sociala funktion som de s k nationerna fyller i universitetsstäderna är mycket viktig. Enligt min mening är därför skyldigheten att tillhöra en nation och betala avgift till studentkåren berättigad, men endast för de studenter som bedriver sina studier på en universitetsort. Däremot finns det ingen anledning att avkräva sådant medlemskap för studenter som läser per korrespondens. Modern IT-baserad distansutbildning blir allt vanligare och kommer att betyda mycket inte minst för landsbygden. Som ett exempel kan jag nämna att två riksdagsmän nappade på universitets erbjudande och lyckades ta 10 poäng i energikunskap på distans . Vi arbetade enligt den s k PBL-metoden, d v s Problembaserad inlärning. Ungefär 20 elever träffades två gånger rumsligt. För övrigt höll vi kontakt över nätet var vi än befann oss i eller utomlands. Tre grupper diskuterade elektroniskt vilka problemställningar som var relevanta och gruppmedlemmarna gav varandra tips på var information kunde hämtas, oftast från olika hemsidor på Internet. Genom Internet hade vi t ex kontakt med en professor i och med olika institutioner och andra högskolor i . Lärarna kommenterade och gav tips. Ett antal kursböcker ingick. Fem uppsatser och en kritisk analys av ett antal artiklar skrevs elektroniskt. Individuellt och i grupp företog vi minst två studiebesök. Distansutbildningen innebär definitionsmässigt att studierna inte bedrivs på universitetsorten. Det är därför inte möjligt att delta i det sociala livet på nationerna eller kårens aktiviteter. Skyldigheten att tillhöra en studentkår och nation för att få ut betyg vid universitet bör avskaffas för studenter som bedriver studier på distans. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av kårobligatoriet för distansstudier.
mot · GL02Ub434 · 1997-10-06 00:00:00 — Aluminiumindustrin har ett centrum i . Detta centrum av aluminiumförädlande företag är till största delen beläget i skärningspunkten mellan , , och . och är orter som starkt förknippas med företag knutna till aluminium. Ett antal är lokaliserade till det centrum som uppstått. I kölvattnet efter de lite större företagen har det dessutom uppstått en stor mängd mindre företag som ytterligare bearbetar och förädlar vad de lite större företagen producerar. För att de företag som redan finns och som har ambitionen att fortsätta att utvecklas, lika väl som för de företag som förhoppningsvis uppstår kring de redan etablerade, finns behov av insatser från den nationella nivån. Behoven är i första hand knutna till utbildningsinsatser för den personal som är anställd, liksom för den ungdom som får möjlighet att söka sig utkomst inom denna bransch. Det finns behov av att från den nationella nivån erbjuda det aluminiumcentrum som uppstått ett samlat utbildningspaket. Paketet bör innehålla allt från grundläggande gymnasieutbildning över kvalificerad yrkesutbildning till högskolebaserade studiemöjligheter i och omkring aluminiumteknik. Aluminiumindustrin i det småländska centrum som finns utgör basen för ett industriellt som bl a utbildar i konstruktion, produktion, produktutveckling och processledning. En professur i aluminiumteknik bör inrättas vid någon av högskolorna i området. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett utbildningspaket riktat till .
mot · GL02Ub435 · 1997-10-06 00:00:00 — Läkemedelsbranschen är ett av de få områden där fortfarande finns med inom spetsteknologin. framhåller branschens företrädare att tillgången på kompetenta forskare är alldeles för liten och att man kommer att behöva ett stort inflöde från utlandet för att klara behoven. har begärt att få starta apotekarutbildning. Detta har regeringen inte medgivit. I regionen finns en livaktig läkemedelsindustri och medicinsk-teknisk industri, som successivt bygger ut sin samverkan i projektet . Regionen har tre universitet och fem universitetssjukhus. Den biokemiska forskningen är väl utbyggd. Här växer nu fram ett virtuellt universitet med 130.000 studenter. Att förhindra den för industrin så nödvändiga utbildningen, som dessutom kommer att ge säkra jobb åt dem som utbildar sig, förefaller utomordentligt märkligt. Vi urholkar därmed en av de få framtidsbranscher har. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om apotekarutbildning i .
mot · GL02Ub436 · 1997-10-06 00:00:00 — har utbyggnaden av telekommunikationerna öppnat för distansutbildning på ett sätt som känns mycket betydelsefullt. Alla utbildningshuvudmän har också lyhört börjat komma igång med distansutbildning på sina områden. Möjligheterna att skaffa sig utbildning och fortbildning med egen kontakt med kunskapskällor blir allt mer påtagliga. Men det gäller som alltid att bygga från den lokala grunden. Vuxengymnasiet i söker sig ambitiöst en ny framtidsutveckling med hjälp av distansutbildning. Det känns angeläget att detta stimuleras på alla sätt. Distansutbildningen i kommunerna öppnar nu förutsättningar att ge gymnasieungdomarna möjlighet att studera hemmavid i stället för att bussas runt eller tillfälligt flytta. Här krävs samarbete och samverkan över kommungränser och länsgränser. högt ställda mål att nå distansutbildning inom en del av sin verksamhet känns mycket viktigt. Det är därför angeläget att ges de resurser som krävs för att nå det uppställda målet. Detta bör ges regeringen till känna. Den utbyggnad som fått i uppdrag att utföra kräver en resurstilldelning som inte bara motsvarar ett antal platser i sig. Utbyggnadens omfattning kräver också stödresurser för att kunna förverkligas fullt ut. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tilldelas resurser i förhållande till det givna uppdraget att utöka högskolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tilldelas resurser för distansutbildning i enlighet med dess målsättning.