mot · GL02U624 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U624av m.fl. (v, s, m, c, fp, mp, kd) BakgrundColombia r ett land med stora naturtillgngar, enfascinerande historia och en av ldstademokratier. Befolkningen r etniskt blandad vilket medfrtett rikt kulturarv bde vad gller musik, konst, bebyggelseoch litteratur. Likvl str landet infr stora problem vadgller den orttvisa frdelningen av samhllets resurser, endligt fungerande demokrati, narkotikahandeln och framfrallt det kande vldet. Under hela historia harstora delar av landet behrskats av andra grupper ncentralmakten. berknas att delar av landet str undergerillans eller narkotikakartellernas kontroll. Den vpnadekonflikten r ldsta och den som krvt flestmnniskoliv. Gerillan har aldrig under de drygt 35 ren avgerillakrig varit nra att ta den politiska makten. nd harregeringen inte kunnat besegra gerillan militrt. Upprepadefrsk att integrera gerillan i det politiska livet harmisslyckats, bland annat p.g.a. motstnd frn gerillan att ltasig avvpnas, men ocks beroende p att de som lagt nedvapen terroriserats och ddats av militr och paramilitragrupper.Flera lnga perioder av laglshet, vergrepp mot de mnskliga rttig-heterna, den vpnade interna konflikten, den p senare tid allt starkareorganiserade brottsligheten - knarkkartellerna - den alltmer korrumperadestatsapparaten r viktiga frklaringar till att sedan mnga r hr tillvrldens vldsammaste lnder. Kontinuerlig rapportering om vergrepp motcivilbefolkningen av militren och paramilitra grupper men ocks avgerillan, tortyr, godtyckliga arresteringar, frsvinnande och ddande avvnsteraktiva politiker hr till vardagen.Konflikten i leder ocks till att mnga mnniskor mste lmnalandet fr att rdda sina liv. En del av dessa har skt sig till . Det rviktigt att behandlar dessa mnniskors asylanskningar utifrn denvpnade konflikt som pgr i . Krigsmaterielexport frn tillColombia mste sjlvklart ven framver vara uteslutet. Konflikten innebrocks att det dessutom finns minst 600 000 personer som internflyktingarunder svra omstndigheter inne i landet.Den vpnade konflikten har intensifierats. Regeringen kan inte ansvara frmnniskors skerhet. I bedriver ett stort antal inhemska ochinternationella MR-organisationer ett omfattande arbete. ven inom kyrkan,framfr allt den katolska kyrkan, finns ett stort engagemang fr fredsinsatser.Kyrkan utfr ett heroiskt arbete fr att dokumentera vergrepp men framfrallt fr att skydda enskilda personer och agera fr fredliga lsningar. FleraMR-aktivister har ftt stta livet till, som ex. frnVillavicencio,familjen frn Cinep och frn ijuni, fr att nmna ngra exempel.Situationen i kan frefalla hoppls, men historien och andraerfarenheter p senare tid har lrt oss att ven konflikter, till synesolsliga,kan bilggas. Fredsverenskommelsen i mellan regeringen ochURNG-gerillan i dec. 1996, liksom tidigare fredsverenskommelser i ElSalvador visar att vpnade konflikter i kan f ett fredligt slut.Men fr detta krvs stora anstrngningar, bde internt och internationellt.verlmnadet av soldaterDen verlmnade 70 soldatersom i 9 mnader hade varit krigsfngar, till Internationellarda korset och den colombianska regeringen. Den lilla bynCartagena del Chaira - som aldrig ngonsin haft s storuppmrksamhet, fylldes av tusentals mnniskor frn byarnarunt omkring. Och minst 400 journalister och fotografer frncolombianska tidningar, radio och TV. Fr oss som underlng tid fljt situationen i , var denna hndelse detmest hoppingivande som hnt p lng tid i . Mngasger att det r en enorm propagandavinst fr gerillan.Likafullt r det ocks en framgng fr och ett tecken ppolitisk mognad frn den colombianska regeringen. Den harvalt att frhandla, att hitta ett politiskt stt att lsa en konfliktp.Fortsatt vldHar frhandlingslsningen fortsatts av nyafrhandlingar och fredliga lsningar? Nya politiska mord och massakrer har gt rum frnbda sidor. Repressalier frn armn och paramilitra grupperhar skett otaliga gnger. FARC- gerillan frfogar numeraver egna attackhelikoptrar och angrep exempelvis i augustiden lilla staden . Kommunalvalet i slutet av oktoberhar ytterligare trappat upp vldshandlingarna. Gerillansnegativa instllning till valet och i flera fall direkta hot motdem som stller upp i kommunalvalen har medfrt nyaproblem. I flera kommuner har FARC ddat borgmstareeller borgmstarkandidater. mrdade ELNsenatorn , som var nra vn med presidentSamper. De paramilitra grupperna har utmanat gerillan iflera regioner och ockuperade 300 uniformerademn det lilla samhllet Mapiripn i departementet Meta.Anledningen var psttt samrre med gerillan. Efter tredagars terror lmnade man samhllet med 6 kropparupphngda i slakteriet och minst 20 andra civila invnarerapporterades som frsvunna (enligt uppgifter frn MR-fonden). "I kan den som vill bilda sin egen arm" r ett av de uttalandensom Almudena Mazarassa, chef fr det nybildade fr MR-frgori , har gjort. Skottskra vstar i olika modeller, ocks fr barn,finns nu som en del av det nationella modet i . Man talar ocks omen ny sorts livfrskring som srskilt riktar sig till de politiskt aktiva. beskriver MR-lget som nra avgrunden.Paramilitra grupperEn mycket kontroversiell frga r hur de paramilitragrupperna skall behandlas. Dessa grupper str fr del av det grvsta vldet. inrttades skallade skerhetskooperativ, Las couvivir, av den dvarandepresidenten i hela landet. uppgr de till ca 30000 personer, mlet r att bli 600 000. Avsikten var att deskulle utgra ett std fr civilbefolkningen, men de haralltmer utvecklats till en del av de paramilitra grupperna.Mnga hvdar att de paramilitra grupperna handlar puppdrag av regeringen, och r dess frlngda arm, utanngon som helst demokratisk kontroll. Man talar om denstatliga terrorismen och menar d bde armns och deparamilitra gruppernas framfart. Uppenbart finns detfrbindelser. Det finns polis och militrer som aktivt blundarfr vergreppen frn dessa grupper. Sannolikt agerar deparamilitra grupperna huvudsakligen p egen hand ochregeringen kan inte kontrollera dem. Att inbjuda dem tillfredssamtal r att legitimera skoningslsa mrdare. Deparamilitra grupperna och de s.k. skerhetskooperativenmste upplsas.Hedra Gaitans minneNsta r r det 50 r sedan mrdades.Gaitan var presidentkandidat, en radikal fretrdare fr detliberala partiet och kritiserade ppet verklassen. Mngasatte sitt hopp till att han skulle gra bttre fr defattiga och stadkomma reformer. Mordet p Gaitn skeddep en ppen gata i Bogot och hans ddblev startskottet fr La violencia, vldsepoken som under defljande 10 ren skrdade mer n 200 000 offer. Detpolitiska vldet prglar fortfarande i hgsta grad.Nsta vr kommer hans minne att uppmrksammas ochhedras bde i och internationellt. Hans dotterGloria Gaitn, som bland annat str bakom kampanjen, hartill exempel intresserat norska UD, s att den norskaregeringen i hst har anordnat ett stort seminarium omColombia, mnskliga rttigheter och Gaitn. Det r ett brainitiativ, och den borde p motsvarandestt uppmrksamma Colombia.Frslag frn dencolombianska regeringenoch gerillanColombias president presenterade dagen efterverlmnandet av soldaterna en plan p att bilda en gruppmed framstende personligheter som och representanter fr vnlnder till . I etttal till parlamentet bekrftade presidenten ytterligareplanerna fr en vngrupp. Eftersom regelrtta fredssamtal frnrvarande tycks svra att genomfra, understrk presidentenatt ett frsta steg utgrs av att de krigfrande parternarespekterar den internationella humanitra rtten. FARCgerillan har i ett program med ett tiotal punkter utvecklat sinakrav. Ett stort hinder utgrs dock f.n. av att gerillan klartdeklarerat sitt ointresse fr regelrtta frhandlingar med dennuvarande presidenten. Man vill avvakta presidentvaletvren . Tiden fram till dess mste dock anvndas till attpverka bda parter.I ett tal har president erbjudit amnesti ochstraffbefrielse till gerillan om man visar vilja att verka fr fred. Europeiskaunionen har i en deklaration ocks uttalat sin starka oroinfr kommunalvalen och markerat sitt std fr FN:s kontorfr mnskliga rttigheter i Colombia.Slutligen br nmnas att den 52 FN-sesssionen i lade fram endeklaration angende . Frslaget presenterades av ,, och och man vnder sig srskilt mot devergrepp som begtts under valkampanjen.Sverige - ColombiaDen verenskommelse mellan regering och gerilla somuppntts vad det gller de 70 soldaterna fr inte bli enengngsfreteelse. Den visar att det r mjligt att frhandla,men att det behvs hjlp utifrn. Internationella rda korsetvar huvudansvarigt och har erbjudit sigsom vrd fr "frtroliga samtal". Det faktum att varinbjudet som en av 8 lnder att med tv representanternrvara vid verlmnandet av soldaterna, innebr att detocks finns frtroende fr . Det finns mnga positivaband mellan och . Mnga svenska fretagr aktiva i . mste direkt gentemotColombia frklara att vi grna vill vara med i en sdanvngrupp. Vi kan underltta fredssamtal genom att erbjudaSverige som vrd fr frtroendeskapande samtal mellanparterna. Drutver kan erbjuda sig att organisera enofficiell internationell konferens om konfliktlsningar iColombia och . Ett annat alternativ kan vara attta initiativ till internationell fredskonferens fr att hedraminnet av Gaitn.EU - ColombiaI EU har vid flera tillfllen tagit resolutionerom . EU:s utrikesministrar och EU-kommissionenborde p motsvarande stt ocks agera. I nulget gller detatt inte bara frdma alla vergrepp som sker motmnskliga rttigheter. Det har gjorts och mste gras venframgent. Det gller faktiskt ocks att nu krver attde stridande parterna i nr en lsning p sikt.FN - ColombiaVid mte om MR-frgor varje vr iGenve har ofta varit freml fr diskussion, fleragnger har freslagits att en srskild rapportr skulle utsesfr . Den colombianska regeringen motsatte sigdetta hrt och beslutet blev vren 1996 att i stllet inrtta ettFN-kontor fr MR-frgor i . Frst , efter mer nett r, finns personalen p plats. Det r en ny konstruktionoch frhoppningarna r stora. Fr att de skall infrias krvs attalla parter, dvs. colombianska regeringen, gerillan och FNger det ndvndiga stdet. Det r en sjlvklarhet att det rparterna sjlva som mste vilja stta sig vidfrhandlingsbordet. Lika sjlvklart borde det vara att detinternationella samfundet inte kan sl sig till ro nu och sgaatt frgan har lsts. En betydelsefull signal r att FNdessutom beslutat upprtta ett kontor fr UNHCR, dvs. , fr att bist de hundratusentalsinternflyktingar som finns i landet.Sverige r under tv r medlem i FN:s skerhetsrd. Den svenskaregeringens betoning av vikten av att stoppa konflikter eller allra helstfrebygga dem borde leda till att ett land som str pdagordningen. Indirekt via FN-systemet kan vi visa att den svenska viljan attsatsa p att frebygga konflikter har en konkret innebrd. FN-deklarationennu om var en viktig signal fr kat intresse frColombia. br nu i skerhetsrdet g vidare genom att aktualiserasituationen i , krva underhandsrapporter och frskra sig om attutlovat std frn FN fungerar i praktiken. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts angende den mjligheter att erbjuda sig sommedlare i den colombianska vpnade konflikten,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts angende den mjligheter att ta initiativ till eninternationell konferens angende situationen i ,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts angende std till de frivilliga organisationer som i arbetarfr att terupprtta respekten fr mnskliga rttigheter, motarbeta vldet ochstdja vldets offer,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om behovet av att den freslr att blirfreml fr diskussion och aktion i EU,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om behovet av att den freslr att blirfreml fr diskussion och aktion i FN:s skerhetsrd.