mot · GL02Ju904 · 1997-10-06 00:00:00 — 2 Kriminalpolitikens framtida inriktning 2.2 Mirakelkur i ? 2.3 Handlingskraft och vilja behövs också i 3 Förutsättningar för en kriminalpolitisk samsyn 4 Moderata samlingspartiets kriminalpolitiska utgångspunkter 4.1 Återupprätta respekten för grundläggande värden 4.2 Polisen skall finnas på plats när den behövs 4.3 Brott skall upp 4.4 Brottslingar skall dömas 4.5 Fängelsestraff skall verkställas 4.6 Straffsystemet måste vara och uppfattas som rättvist 5.1 Familjen den viktigaste brottsförebyggaren 5.2 Föräldrars rätt till polisstöd 6.2 Krav som måste ställas på ett nytt påföljdssystem 6.3 Registrering av minderåriga lagöverträdare 6.4 Sekretesslagen får inte försvåra samarbetet mellan myndigheter 6.5 Familjegruppskonferenser och medlingsverksamhet 7.2 Strängare syn på knarket 7.3 Stoppa försöksverksamheten med fria sprutor 7.4 Provtagning även på personer 7.5 Kräkmedel åt knarklangarna 7.6 Livstids fängelse för grov narkotikabrottslighet 7.7 Möjlighet till hemlig teknisk avlyssning 8 Återupprätta förtroendet för rättsstaten 9.1 Regeringen drar ner på kriminalvården 9.4 Fängelsetiden skall användas till något meningsfullt 9.5 Allvarligt med rymningar från slutna anstalter 9.7 Disciplinåtgärder även för livstidsdömda 9.8 Medicinsk behandling och terapi för sexualbrottslingar 10.1 Fängelse inte allenarådande 11 Psykiskt störda brottslingar 12 Åtgärder mot internationell brottslighet 12.2 Narkotikabrottslighet och ekonomisk brottslighet 12.3 Brott mot miljön Rättsstatens viktigaste uppgift är att upprätthålla en god rättsordning och att skydda medborgarna mot våld, intrång och andra övergrepp från såväl enskilda som det allmänna. För Moderata samlingspartiet är det en självklarhet att polisen och det övriga rättsväsendet även i ekonomiska kristider måste tilldelas tillräckliga resurser så att medborgarnas krav på rättstrygghet och rättssäkerhet kan garanteras. Människor måste kunna känna trygghet i sina egna hem och på gator och torg. Enligt Moderata samlingspartiet är det statsmakten som har det yttersta ansvaret för att brott mot medborgarnas hälsa, liv och egendom förhindras och beivras utan att rättssäkerheten eftersätts, dvs. att krav på bl.a. opartiskhet, förutsebarhet och likabehandling uppfylls. Härutöver måste även initiativ och engagemang från organisationer och enskilda personer tas tillvara i det brottsförebyggande arbetet. Moderata samlingspartiet föreslår bl.a. följande åtgärder som alla direkt syftar till att skapa ökad rättstrygghet i : Ökat ansvarstagande av familj och skola Föräldrars rätt till polisstöd Nytt påföljdssystem för unga brottslingar Skärpta insatser mot narkotika Livstids fängelse för grova narkotikabrottslingar Möjlighet till buggning vid misstanke om mycket allvarlig brottslighet förstärkt åklagar- och domstolsväsende Fängelsetiden skall användas till adekvat vård och utbildning Disciplinåtgärder även för livstidsdömda Effektiva åtgärder mot internationell brottslighet 2 Kriminalpolitikens framtida inriktning En vanlig källa till otrygghet och vanmakt är rädslan för brott. genomförde () en opinionsundersökning om svenska folkets attityder till brott och brottsförebyggande åtgärder. Av undersökningen framgår att svenska folket anser att våldsbrottsligheten är det i särklass största samhällsproblemet efter arbetslösheten. Av 1 477 utfrågade personer, födda , oroade sig , motsvarande 2,5 miljoner personer uppräknat till hela befolkningen, för att de själva eller någon i deras hushåll skulle utsättas för misshandel. Närmare två miljoner vågade inte gå ut ensamma efter mörkrets inbrott. Brottsligheten i vårt land utövas i stor utsträckning av ungdomar mot andra ungdomar, vilket också framgår av undersökningen. Ju yngre de tillfrågade var, desto större var andelen som uppgav att de kände någon som hade utsatts för misshandel eller hot om våld eller skadegörelse. Den alltmer utbredda rättsotryggheten i måste ses mot bakgrund av senare års stora besparingar på rättsväsendet. Medborgarna upplever att deras berättigade krav på rättssäkerhet och rättstrygghet inte längre tillgodoses. För att kunna återupprätta medborgarnas förtroende för rättssamhället krävs skärpta kriminalpolitiska mål och ett stärkt rättsväsende. 2.2 Mirakelkur i ? borgmästare , som tillträdde 1993 på ett program om lag och ordning, insåg att städer aldrig skulle överleva ekonomiskt och kulturellt om människor drog sig undan innerstaden och fortsatte att flytta på samma sätt som sker i många amerikanska storstäder. hämtade sin polischef från tunnelbanepolisen, där denne genom kraftfulla ingripanden mot ordningsstörningar och småbrott hade lyckats minska brottsligheten markant under loppet av . Ett viktigt led i borgmästarens arbete blev att rusta upp förfallna miljöer utifrån teorin att förfall, klotter och skadegörelse inverkar på människors benägenhet att uppföra sig på ett korrekt sätt. Ett annat viktigt led utgjordes av ökade resurser till polisen. Vidare förändrades polisutbildningen så att den i högre grad förlades ute på gator och torg, i direkt polisiärt arbete. gick order ut om att inga fler åtalseftergifter fick ske, och att alla brott skulle beivras, vilket fick en avskräckande effekt särskilt på unga tillfällighetsbrottslingar. Härigenom har man kunnat minska underlaget för rekryteringen av yrkesförbrytare och därmed också positivt påverkat brottsutvecklingen på både kort och lång sikt. I takt med att brottsligheten sjunkit och den allmänna ordningen märkbart förbättrats har invånarna i fått ett ökat engagemang för sin närmiljö. På ett helt nytt sätt tar newyorkborna nu sin del av ansvaret för att ordningen upprätthålls. Man håller uppsikt och reagerar när man ser något som väcker misstanke och man vänder sig i ökad utsträckning och med större förtroende till polisen för att anmäla brott eller för att tipsa om vapen eller om misstänkta händelser och personer. Sådana bidrag från allmänheten är naturligtvis till stor hjälp i polisens arbete att förebygga och bekämpa brott. En viktig förklaring till denna positiva utveckling är att polisen finns ute bland människorna och har tid att lyssna och ställa frågor. Det är med andra ord inte som i där vi kunnat höra att polisen uppmanat väktare som ringt och berättat att de gripit en tjuv, att de skulle släppa honom eftersom polisen inte hade tid att komma. Eller att polisens budget inte räcker till för nattliga utryckningar om det bara handlar om inbrott eller misshandel. 2.3 Handlingskraft och vilja behövs också i Självfallet är det inte så enkelt att om vi i bara tar efter New York-polisens sätt att arbeta så löser vi våra egna problem. Det amerikanska samhället är i flera avseenden annorlunda än det svenska och polisens arbetsmetoder har utvecklats därefter. Faktum kvarstår dock att även vi kan öka människors trygghet mot brott och förhindra att unga människor fastnar i kriminalitet genom att se till att det finns tillräckligt med poliser ute bland människor på tider och platser då brott vanligtvis begås. Bara genom att synas i t.ex. stadsmiljön eller bostadsområdet kan polisen åstadkomma en stark brottsförebyggande och ordningsskapande effekt som håller brottsligheten nere. finns polisen tillgänglig för medborgare som antingen behöver information för egen del eller som vill lämna tips och upplysningar till polisen. Det var också dessa tankar som låg bakom den borgerliga regeringens arbete med att få till stånd en effektiv och trygghetsskapande närpolisverksamhet. Härutöver krävs att vi alla är med att skapa ökad trygghet mot brott genom att aktivt visa intresse för vad som pågår i vår omgivning. Att vi reagerar om grannens egendom utsätts för skadegörelse eller stöldförsök eller om grannen själv blir utsatt för hot eller våld. Vi måste försöka återskapa det bästa i gamla tiders bygemenskap, där man kände ansvar för och solidaritet med sin medmänniskor. Stora delar av svenska folket är också intresserat av att i mer organiserade former verka för ökad trygghet. Av den ovan refererade opinionsundersökningen framgår att närmare hälften av de tillfrågade är beredda att avsätta tid för att delta i arbete som syftar till att minska brottsligheten och öka tryggheten. av dem som ställde sig positiva till att medverka i brottsförebyggande arbete kunde tänka sig att avsätta en eller . Bland de brottsförebyggande aktiviteter som man kunde tänka sig att engagera sig i nämndes att informera polisen om misstänkta personer och händelser, organisera och delta i grannsamverkan, driva fritidsverksamhet för barn och ungdomar, att efter utbildning informera om brottslighet och brottsförebyggande åtgärder, föräldravandringar och organiserad bevakning av egen och andras egendom. Människors vilja att bidra i kampen mot brottsligheten måste naturligtvis tas tillvara. Ett sätt kan vara att i varje närpolisområde finna former för hur detta engagemang bäst kan komma till användning för att möta de olika lokala problem som finns. Som vid allt brottsförebyggande arbete åvilar det alla vuxna att reagera och ingripa när unga människor i vår omgivning uppvisar tendenser till ett brottsligt eller på annat sätt osunt beteende. En grundförutsättning för att vi skall lyckas bryta utvecklingen mot alltfler brott är nämligen att vi lyckas minska rekryteringen av grova vanebrottslingar. Detta kan främst ske genom att se till att barn får lära sig grundläggande normer om vad som är rätt och fel. Vidare gäller det att omvända de unga som ändå kommer in på brottets bana till laglydiga personer. Det är på så sätt vi kan påverka den framtida brottsutvecklingen i rätt riktning. För att kunna förbättra människors livsvillkor i närmiljön krävs bl.a. en väl fungerande närpolisverksamhet och att vi alla tar ett större ansvar för att förebygga brott. På detta sätt kan vi uppnå ett tryggare samhälle för alla. 3 Förutsättningar för en kriminalpolitisk samsyn Den alltmer hotande brottsutvecklingen i vårt land och rättssamhällets tilltagande oförmåga att skydda människor mot brott har satt spår också i den allmänna kriminalpolitiska debatten. har uttalanden från olika politiska partiers företrädare kunnat tolkas som att det nu föreligger en samsyn om behovet av att öka människors trygghet mot brott. Bland annat har Socialdemokraterna vid upprepade tillfällen uttalat att det inte föreligger någon egentlig skillnad mellan och Socialdemokraternas kriminalpolitik. I linje härmed föreslår regeringen budgetproposition ökade resurser till framför allt polisen. Härutöver har regeringen aviserat ett förslag om att halvtidsfrigivningen skall avskaffas även för grova brottslingar. En nyhet i den kriminalpolitiska debatten är att även och numera efterfrågar fler poliser och ökad trygghet på gator och torg. Moderata samlingspartiet välkomnar en utveckling i riktning mot ökad kriminalpolitisk samsyn om vad som måste göras för att öka människors rättstrygghet och rättssäkerhet. För att verklig samsyn skall kunna uppnås och leda till resultat förutsätts dock att vissa grundläggande krav är gemensamma. I sammanhanget bör nämnas att Moderata samlingspartiet under innevarande mandatperiod inte har fått tillräckligt politiskt stöd för att kunna förverkliga viktiga kriminalpolitiska förslag som skulle ha skapat stora möjligheter att motverka den negativa brottsutveckling som vi har . Om den politiska viljan hos berörda partier nu är en annan är det naturligtvis mycket glädjande. Hur det faktiskt förhåller sig härmed återstår dock för oss att se. Mot denna bakgrund presenteras Moderata samlingspartiets förslag till hur framtidens kriminalpolitik bör utformas för att vi skall kunna minska brottsligheten och öka människors trygghet mot brott. 4 Moderata samlingspartiets kriminalpolitiska utgångspunkter 4.1 Återupprätta respekten för grundläggande värden Helt centralt för den moderata politikens utformning oavsett vilket område det gäller är tilltron till människors förmåga och vilja att ta ansvar för sina egna val och sitt eget liv. Överfört till moderat kriminalpolitik innebär det att varje människa som är i stånd att ansvara för sina handlingar och beslut också har både rätt och skyldighet att göra det. Anledningen till att flertalet av oss inte begår brott som vuxna är att vi har fått lära oss betydelsen av att visa respekt för andra människors liv, hälsa och egendom. Sådana grundläggande normer har större betydelse för människors beteende än varje slag av lagstiftning även om sådana också måste finnas. måste respekten för straffsystemet, som just är grundat i sådan värderingar, upprätthållas genom en konsekvent reaktion vid brott. Brister medborgarna i respekten för grundläggande normer och värderingar hotas rättstryggheten och hela fundamentet för det civiliserade samhället, vilket påverkar landets brottsnivå. Av den samlade brottsstatistiken i från efterkrigstiden och framåt framgår att antalet anmälda brott har ökat från 200 1950 till 1 200 1996, en ökning . Om vi skall kunna förhindra att den redan utbredda normlösheten rotar sig ännu mer och återupprätta ett samhälle grundat på fasta moraliska och rättsliga värderingar krävs en opinion för dessa grundläggande värden. En av Moderata samlingspartiets största framtidsuppgifter är att driva denna opinionsbildning bland såväl enskilda individer som förtroendevalda och beslutsfattare. Det är framför allt på detta sätt som vi kan uppnå ett samhälle grundat på lag och ordning, där en av flertalet medborgare omfattad uppfattning om vad som är rätt och orätt fungerar som ett sammanhållande värdekitt. 4.2 Polisen skall finnas på plats när den behövs Utgångspunkten för polisen skall vara att förebygga och beivra all brottslighet. För detta krävs ett stärkt polisväsende med en utbyggd närpolisverksamhet, väl anpassad efter de olika lokala behov som kan finnas, samt en väl fungerande utryckningsverksamhet. Närpolisen skall fungerar som brottsförebyggare och brottsbekämpare, vilket bl.a. innebär att medverka som normöverförare, och måste därför finnas tillgänglig för medborgarna på tider och platser då polisen behövs. Då de flesta brott begås av unga människor är det av stor vikt att närpolisen finns på de platser där ungdomar uppehåller sig. Effektivt brottsförebyggande arbete innebär att polis i samverkan med föräldrar, skola och andra vuxna riktar särskild uppmärksamhet mot barn och ungdomar som riskerar att utveckla eller fastna i en kriminell livsstil. På detta sätt kan rekryteringen av grova vanebrottslingar avstanna och brottsligheten minska. I den fortsatta utbyggnaden av närpolisverksamheten bör inspiration hämtas från det framgångsrika polisarbetet i . Enbart genom att synas i t.ex. stadsmiljön eller i bostadsområdet kan polisen åstadkomma en stark brottsförebyggande och ordningsskapande effekt som håller brottsligheten nere. På samma gång finns polisen tillgänglig för medborgare som antingen behöver information för egen del eller som vill lämna tips och upplysningar till polisen, dvs. polisen finns på plats när den behövs. 4.3 Brott skall upp Allt färre anmälda brott upp trots att brottslingarna i många fall är kända för polisen. klarades av alla anmälda brott upp. klarades av alla anmälda brott upp. klarades av alla brott upp. Vad som framför allt har minskat är uppklaringen av brott i mellanskiktet, dvs. den s.k. vardagsbrottsligheten som drabbar folk i allmänhet i form av stölder och inbrott. Utvecklingen har gått dithän att människor som faller offer för brott i vårt land kan lita på att polisen gör vad som krävs för att brottslingen skall kunna gripas och brottet upp. När staten inte längre mäktar med att uppfylla en av sina viktigaste uppgifter, nämligen att skydda medborgarna mot brott, brister själva fundamentet för det civiliserade samhället. I den situationen befinner sig det svenska samhället . För att vända utvecklingen i riktning mot att fler brott upp krävs att de organisatoriska omställningsproblem som finns inom polis- och åklagarväsende skyndsamt avhjälps genom resursförstärkning, metodutveckling och återanställning av administrativ personal inom såväl polisen som åklagarväsendet. När det gäller de kvalificerade brotten, t.ex. ekobrottslighet, måste åklagarna ges ett tydligt ledningsansvar och också få möjlighet att anlita ekonomiska experter och andra utanför åklagar- och polisväsendet. 4.4 Brottslingar skall dömas För dem som utsätts för brott måste statsmakterna visa att det finns en kraft och en vilja att gripa och bestraffa brottslingen. Detta förutsätter att polisen har tid och resurser både att gripa och höra den misstänkte gärningsmannen och att den misstänkte infinner sig i rättssalen när det är dags för huvudförhandling. brister det i båda leden, vilket avspeglar sig i statistiken. Antalet lagförda brottslingar sjönk från 1992/trots att antalet brott i själva verket har ökat. Nerdragningar inom polisen har bl.a. lett till att gripna brottslingar släppts fria i brist på resurser att anhålla dem. I domstolarna har antalet inställda rättegångar ökat till olägenhet både för brottsoffren och statskassan. Denna utveckling måste snabbt brytas om förtroendet för rättssamhället skall kunna räddas. För detta krävs ett förstärkt polisväsende och en systemförändring för att komma till rätta med inställda huvudförhandlingar. 4.5 Fängelsestraff skall verkställas En obestridligt positiv effekt av ett fängelsestraff är att den fängelsedömde är fysiskt oförmögen att begå nya brott. Att detta förhållande ger kriminalpolitiska effekter avspeglar sig bl.a. i brottsstatistiken. och 1993 minskade rättstryggheten påtagligt i vårt land. släpptes fängelsedömda ut efter halva strafftiden och det oavsett uppförande under anstaltsvistelsen. begicks 10 000 till 30 000 fler brott inom de dominerande brottskategorierna, dvs. stöldbrott, bedrägeri, misshandel, rån och biltillgrepp. På den borgerliga regeringens initiativ avskaffades den obligatoriska halvtidsfrigivningen för huvuddelen av alla fängelsedömda . avtjänar notoriska återfallsförbrytare, i den mån de grips och lagförs, i fängelse. För fängelsedömda som döms till långa straff föregås den villkorliga frigivningen av en noggrann prövning av återfallsrisken. Den kriminalpolitiska vinsten består i att brottsligheten minskar och att ett stort antal människor slipper att bli brottsoffer. Vårt mål med ett förstärkt polisväsende, en väl fungerande åklagarorganisation och ett mer effektivt och rättssäkert domstolsväsende är att minska antalet brottsoffer och få fler brottslingar dömda. För detta krävs att också fängelsestraff utdöms och verkställs i tillräcklig omfattning. Halvtidsfrigivningen skall avskaffas helt och hållet, i enlighet med de direktiv som den borgerliga regeringen gav till (SOU 1995:91), och fler brottslingar avtjäna i fängelse. 4.6 Straffsystemet måste vara och uppfattas som rättvist För att kriminalpolitiken skall uppfattas som trovärdig fordras att straffsystemet och de påföljder som utdöms inte bara är utan också uppfattas som rättvisa och att de står i proportion till brottets allvar. Inte minst för dem som utsätts för brott måste de rättsvårdande myndigheterna visa att det finns en kraft och en vilja att ingripa och bestraffa brottslingen. Genom straffet ger staten brottsoffren en principiellt viktig upprättelse vid sidan om den kompensation som skadeståndet skall utgöra. En mängd faktorer kan naturligtvis ha betydelse för brottsutvecklingen, och värdet av brottspreventiva åtgärder kan inte nog betonas. Kvar står dock det faktum att vi inte känner någon bättre form än straffet, där fängelse bör vara den strängaste formen, för att möta en hotande brottsutveckling. Det råder enighet om att straffets allmänpreventiva betydelse, dvs. dess funktion att verka brottsavhållande på andra än dem som drabbas av straffet, genomsyrar, och måste genomsyra, varje straffsystem och dess tillämpning. Denna allmänpreventiva effekt hör också nära samman med straffets betydelse för den samhälleliga moralbildningen. För Moderata samlingspartiet är det angeläget att även i detta sammanhang särskilt framhålla familjens och skolans betydelse som överförare av goda normer. För att straffsystemet skall uppfattas som effektivt och rättvist måste det anpassas efter de nya krav som den alltmer komplexa samhällsutvecklingen för med sig. En allvarlig brist i vårt nuvarande straffsystem är att det inte är anpassat till unga brottslingars behov av tillrättaförande och rehabilitering. De senaste årens många brutala våldsdåd, där unga människor kallblodigt har mördat jämgamla eller äldre personer, understryker betydelsen av att unga människor möts av en omedelbar reaktion när de begår brott. 5.1 Familjen den viktigaste brottsförebyggaren Om brottsligheten skall kunna bemästras måste kriminalpolitiken samverka med andra samhälleliga områden och bygga på en helhetssyn. Åtgärder som bidrar till ett tryggare samhälle och minskad segregation är viktiga inslag i brottsbekämpningen. Av särskild betydelse är familjens roll. Familjen måste kunna fungera både som vårdare och förvaltare av det man byggt upp tillsammans inom familjen. Familjen måste dessutom fungera som en frontlinje mot missbruk och kriminalitet. På grund av den ekonomiska stagnationen i vårt land, med hög arbetslöshet, höga skatter och ett allt större bidragsberoende, har många familjer drabbats av såväl ekonomisk som social otrygghet. Långtidsarbetslösa, ekonomiskt och socialt svaga familjer har inte alltid den styrka som behövs för att kunna tillrättavisa ett besvärligt barn i tonåren som t.ex. genom sitt asociala beteende signalerar att allt inte står rätt till eller som kanske redan har tagit steget in i kriminalitet. Det finns här skäl att också ur ett brottsförebyggande perspektiv framhålla landets behov av fler riktiga arbeten och lägre skatter så alla familjer får en verklig möjlighet att bygga upp en ekonomisk och social grundtrygghet för framtiden. Även om det inte finnas något starkt direkt samband mellan hög arbetslöshet och stigande brottslighet större delen av alla brott begås av ungdomar, narkomaner och vuxna återfallsförbrytare, dvs. av personer som även i tider med låg arbetslöshet oftast står utanför arbetsmarknaden så riskerar arbetslösheten att indirekt påverka brottsutvecklingen på ett negativt sätt. Många föräldrar upplever att de saknar argument för att kunna övertyga sina tonåringar om faran med att pröva narkotika. Ett tydligt tecken på detta är att alltfler unga människor prövar narkotika. Många föräldrar tenderar också att brista i sin förmåga att utöva tillräcklig uppsyn över sina barn. Oavsett vad det beror på så är detta ett faktum, i annat fall hade vi inte haft de problem med ungdomsbrottslighet som vi faktiskt har. Som föräldrar eller över huvud taget som vuxna har vi en skyldighet att dels fungera som goda förebilder för de unga, dels lägga oss i så fort vi upptäcker att unga människor i vår närhet genom sitt beteende signalerar att de är på väg att spåra ur. Detta innebär bl.a. att vi alla har ett ansvar för att med ord och handling tydligt visa att vi inte accepterar kriminalitet eller andra hänsynslösa beteenden. Den borgerliga regeringen gjorde en viktig markering i synen på föräldraansvaret genom att precisera och utöka föräldrarnas skadeståndsansvar för sina barns handlingar. Lagändringen, som trädde i kraft , innebär att föräldrar eller annan vårdnadshavare kan bli skadeståndsskyldiga om de uppsåtligen eller av oaktsamhet brister i sin skyldighet att se till att barnet står under uppsikt eller att andra nödvändiga åtgärder vidtas. Syftet med lagändringen var främst preventivt, dvs. genom att tillerkänna föräldrar ett ökat ansvar för sina barns utveckling skulle skadegörelse och andra brott som är vanliga bland ungdomar bättre kunna förebyggas. syftar den moderata familjepolitiken till att generellt stärka föräldrars förutsättningar att leva upp till detta ansvar.