mot · GK02Fi95 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:153 Ändringar i lagen om offentlig upphandling Denna proposition är välkommen. Den kommer attunderlätta för goda upphandlingar som leder till önskatresultat. Som exempel på välkomna justeringar kan nämnasatt i 1 kap. 22 § och 6 kap. 12 § har tilldelningsalternativet"lägsta anbudspris" flyttats ner och placerats efteralternativet "ekonomiskt mest fördelaktiga". De kriterier somanges som exempel är också tagna ur tjänstedirektivet. Menvi anser att propositionen kunde ta ytterligare några steg iriktning mot betoning av kvalitet och kunskap på bekostnadav det som kan mätas i pengar.När det gäller ordningsföljden av de exemplifierande kriterierna så har mani propositionen gått ifrån EU-direktivet. I direktivet nämns "kvalitet" förstoch "pris" sist, medan det svenska förslaget fortfarande har "pris" först,vilketger en olycklig signal till de individuella upphandlarna. Detta bör alltsåändras.Dessutom innehåller tjänstedirektivet ett viktigt kriterium som bör tas in iden svenska lagen, nämligen "technical merit", vilket rimligen bör översättasmed "teknisk kompetens". I tjänstedirektivet kommer det på plats nummertvå efter kvalitet. Detta kriterium bör ingå även i den svenska exempli-fieringen. Detta har särskild vikt eftersom man i propositionen tar bort detnuvarande kriteriet "funktion" (som saknas i direktivet).Vidare innehåller art. 32 i tjänstedirektivet en viktig vägledning som ävensvenska upphandlare bör få del av. Den lyder: "The ability of serviceproviders to perform services may be evaluated in particular with regard totheir skills, efficiency, experience and reliability". Av detta budskap, som gerstöd för att låta tjänsteleverantörens förmåga och pålitlighet spela enbetydande roll, finns alltså ingenting i den nuvarande svenska lagen eller iföreliggande förslag. Detta är en allvarlig brist.Direktivet ger de upphandlande enheterna möjlighet att använda upphand-lingsformen "förhandlad upphandling" när de köper "intellektuella tjänster".Den svenska lagen saknar motsvarande text. I "article 11" i tjänstedirektivetpreciseras detta till att gälla...when the nature of the services to be procured, in particular in the case ofintellectual services ..., is such that contract specification cannot beestablished with sufficient precision to permit the award of the contract byselecting the best tender according to the rules governing open or restrictedprocedures.Någon motsvarighet till detta återfinnas inte i den svenska lagen. Trots attarkitekttjänster och tekniska konsulttjänster är både intellektuella och svåraatt precisera i förfrågningsunderlag anses det i vara i det närmasteförbjudet att använda detta upphandlingsförfarande utanför försörjnings-sektorerna, medan det är mycket vanligt i t.ex. Tyskland.Syftet med en formgivningstävling bör framgå tydligt. 5 kap. 28 § bördärför anpassas bättre till tjänstedirektivets art. 13. I 5:28 anges att syftetäratt ge arrangören möjlighet att "förvärva en ritning...till grund för utförandeav en bestämd uppgift". I direktivets art. 13 som handlar om "design contest"(översättningen till "formgivningstävling" är f.ö. mindre lyckad) sägs att"design contest organized as a part of a procedure leading to the award of aservice contract..." dvs. att meningen med tävlingen är att utse den tjänste-leverantör som skall erhålla ifrågavarande uppdrag. Detta bör klart framgåäven av den svenska texten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättring av upphandlingslagstiftningen.