mot · GK02Fi42 · 1997-05-02 00:00:00 — Till följd av desenaste årens depreciering av kronan är generella konkurrenskraftpå en rimlig nivå. De samhällsekonomiska problemen med de höga skatternapå arbete är därför framför allt att de hindrar stora delar av tjänstesektornattexpandera och att de höjer kostnaderna för att anställa och försämrarförutsättningarna för en fungerande lönebildning.För att medborgarna skall kunna återfå det ekonomiska oberoende som ären förutsättning för långsiktig trygghet och för att de ekonomiska problemeni övrigt skall kunna lösas krävs att utrymme skapas för kraftfulla skatte-sänkningar. Huvuddelen av detta skattesänkningsutrymme måste inriktas påatt sänka skatten på arbete genom främst sänkta egenavgifter och sänktinkomstskatt för alla. Dessa skattesänkningar gynnar relativt sett låg- ochmedelinkomsttagare mest och medför att bidragsbehoven minskar.Ett mål för den ekonomiska politiken på medellång sikt bör vara att uppnåbalans mellan den privata och den offentliga sektorn. räknarregeringen med att den privata andelen av ekonomin uppgår till ca 38procent eftersom den offentliga sektorn beräknas omfatta . Dettotala skatteuttaget beräknas vara av produktionen medanden offentliga sektorns övriga inkomster uppgår till . För attuppnå det uppsatta målet måste den privata sektorns andel av ekonomintillåtas expandera med ca 12 procentenheter.Detta är möjligt endast om den ekonomiska politiken utformas så attförutsättningarna för tillväxt och nya arbetstillfällen förbättras avsevärt. Enviktig del av en sådan politik är sänkta skatter som är fullt finansieradegenom att de offentliga utgifterna minskar i motsvarande mån. Det kan skedels genom förändringar av gällande regler i transfereringssystem och genomminskad offentlig konsumtion, dels genom lägre utgifter till följd av att färremänniskor är i behov av bidrag och därigenom lämnar transfererings-systemen. Det utrymme som uppstår till följd av att arbetslösheten minskaroch bidragsbehovet därmed sjunker kan emellertid inte tas i anspråk för attfinansiera konkreta skattesänkningsförslag förrän det verkligen uppstått.Genom de konkreta besparingar vi föreslagit i vårt budgetalternativ _ändrade regler för transfereringar, minskade subventioner och effektivareverksamhet _ skapas utrymme för successiva skattesänkningar som uppgårtill år 2000.Vid en försiktig uppskattning av den högre tillväxt som möjliggörs medvår ekonomiska politik samt en försiktig beräkning av nettotillväxten av nyaarbetstillfällen och effekten av ett svenskt medlemskap i det europeiskavalutasamarbetet bör i vart fall ett ytterligare utrymme på ungefär 50miljarder kronor växa fram . Dettautrymme kan självfallet inte utnyttjas för konkreta yrkanden om skatte-sänkningar förrän en sådan utveckling har realiserats.De närmaste årens skattesänkningarFör de kommande tre åren förordar vi omfattande sänkningarav skatten på arbete med särskild inriktning på låg- ochmedelinkomsttagare. Det gäller slopad egenavgift tillsjukförsäkringen, sänkt kommunalskatt, höjt grundavdragoch nytt grundavdrag för barn samt slopad straffskatt påkunskap och kompetens. I avsnitt 5 om förutsättningarna förföretagande och nya arbeten redovisas våra förslag omskattesänkningar som syftar till bättre villkor för företagande,kapitalbildning och investeringar. Sammantaget leder vårskattepolitik till ökad tillväxtkraft och större möjligheter förtillräckligt många nya arbetstillfällen.Sedan regeringsskiftet har den socialdemokratiska regeringen medstöd av beslutat höja egenavgiften till sjukförsäkringen . Denna höjning är att betrakta som en reninkomstskatt eftersom sjukförsäkringen redan före dennahöjning var fullt finansierad. Genom att egenavgiften äravdragsgill vid inkomsttaxeringen har den regressivaverkningar. Vi förordar att denna egenavgift sänks med 2procentenheter 1998 och slopas fullt ut fr.o.m. 1999.Kommunalskatten är den tyngsta skatten att bära för de allra flesta. Det ärdärför viktigt att varje kommun koncentrerar sig på sina kärnuppgifter ocheffektiviserar samtliga verksamheter för att kunna utföra dem väl. Det bördessutom ge utrymme för att också kunna sänka skatteuttaget. Det är utöverdetta möjligt att skapa en generell sänkning av skatten i alla kommuner omstaten genom besparingar skapar utrymme för att ta över kostnader som i dagbelastar kommunerna. Vi har i andra sammanhang föreslagit att en nationellskolpeng skall införas för och gymnasieskolan. Det innebär attstaten övertar finansieringsansvaret men inte ansvaret för att organisera ocherbjuda utbildning på den grundläggande nivån och gymnasienivån.När denna kostnad lyfts av kommunerna skapas ett utrymme som kanutnyttjas för att sänka kommunalskatten. Långsiktigt motsvarar detta ettutrymme för skattesänkningar på . I vårt budgetalternativ förden kommande treårsperioden skapas utrymme för att utnyttja hälften avdetta belopp. Det måste säkerställas att utrymmet verkligen utnyttjas för deneftersträvade skattesänkningen.För 1999 finns i det moderata budgetalternativet ett utrymme för att ta överde kostnader som motsvarar en sänkning av den genomsnittliga kommunal-skatten med per skattekrona. har ett utrymme sommotsvarar en sänkning av kommunalskatten med avsatts.Det kan diskuteras huruvida ett utrymme för att sänka den kommunalainkomstskatten bör utnyttjas för att sänka skattesatsen vilket innebär sänktmarginalskatt för alla eller för att höja grundavdraget vid inkomstbeskatt-ningen och därigenom undanta större del av inkomsten från kommunalbeskattning. I bägge fallen sänks skatten rejält för låg- och medel-inkomsttagare med minskat bidragsberoende och med positiva effekter förekonomin som följd. a. förbättras förutsättningarna för en fungerandelönebildning. Ett höjt grundavdrag gynnar emellertid oproportionerligtmycket deltidsarbete och arbete under bara en del av året som exempelvisferiearbete. Sammantaget gör vi därför bedömningen att utrymmet främst börutnyttjas för att sänka den kommunala utdebiteringen. Till en del böremellertid grundavdraget höjas med särskild inriktning på barnfamiljerna. Viföreslår att grundavdraget höjs till och att ettextra grundavdrag på samma belopp medges för varje barn vid denkommunala beskattningen. Kommunerna kompenseras fullt ut för dessaskattesänkningar. Genom att den del av grundavdraget för barn som inte kanutnyttjas mot en inkomst ändå utgår som en "negativ skatt" innebär detta enskattesänkning oavsett inkomst på per barn och år.Den höjning av den statliga inkomstskatten till som trädde ikraft försämrar förutsättningarna för arbete och företagande ochinnebär ett mindre utbyte av ökad kunskap och kompetens. Redan nästa årbör den statliga inkomstskatten sänkas till som fulltinflationsskydd införs.Sänkt fastighetsskattHushållens ekonomiska situation snävas åt extra hårt tillföljd av den höga fastighetsskatten. Bostäder i flerfamiljshusoch i småhus beskattas av fastighetenstaxeringsvärde. Detta leder till högre boendekostnader.Fastighetsskatten, som inte passar in i det svenskaskattesystemet, bör sänkas till med verkan redan1997. Därefter bör skatteuttaget sänkas till underden kommande treårsperioden. Dessutom bör endast hälftenav markvärdet, med en viss takregel, vara underlag förfastighetsskatt.Bättre villkor för personligtpensionssparandeRegeringen har försämrat förutsättningarna för sparandetgenom skattehöjningar som minskar avkastningen ochförsämrar möjligheterna att spara. Det gäller i hög grad detprivata, frivilliga pensionssparandet. Det har för många variten möjlighet att skapa en bättre trygghet inför ålderdomenmed den osäkerhet som gäller de offentliga pensionerna. Delöften som ställdes ut av socialdemokraterna i samband medatt ATP-systemet infördes har visat sig vara ohållbara.Redan nu framstår det klart att för många kommer denoffentliga pensionen att bli betydligt lägre än vad somutlovades tidigare.Det är därför av stor vikt att det skapas bra förutsättningar för enskiltpensionssparande. Ett långsiktigt och bundet pensionssparande skapardessutom bra förutsättningar för riskkapitalförsörjningen. Ett väsentligt led iatt skapa förutsättningar för detta var införandet av det individuella pensions-sparandet 1994.Regeringen försvagar förutsättningarna för enskilt pensionssparandegenom att minska den avdragsrätt som motsvarar avdragsrätten förinbetalning av ATP-avgift. Man har dessutom höjt avkastningsskatten på desparade medlen. Detta försvagar intresset och möjligheterna till pensions-sparande, som det lett till ett större utflöde av sparande tillutlandet.Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar bör återställas till den omfatt-ning det hade innan socialdemokraterna reducerade det. Avdraget bör vidaremedges för pensionssparande för makes räkning. Avkastningsskatten bördessutom successivt sänkas till 10 procent.Effekter för hushållenVåra förslag till sänkningar av skatten på arbetsinkomster,boende och pensionssparande innebär att hushållensekonomiska utrymme förbättras rejält. kommerskatten för den familj vars skatteförhållanden redovisades itabell 3 att minska med per månad.Därmed minskar också behovet av bidrag och subventioner,vilket gör det möjligt att dra ned de offentliga utgifterna.Genom att den ekonomiska utvecklingen kan bli bättre till följd av deförslag för ökad tillväxtkraft och fler jobb vi framlägger kan ännu störreskattesänkningar komma att genomföras i takt med att svensk ekonomiåterhämtar sig.De följande årenFör den kommande femårsperioden anser vi att följande målbör sättas upp för skattepolitiken. Kommunalskatten sänks i alla kommuner med perskattekrona genom att statliga besparingar utnyttjas för att lyftafinansieringsansvar med motsvarande omfattning från kommunerna tillstaten. Dagens egenavgifter sänks med genom att den delsom är en ren inkomstskatt till följd av att sjukförsäkringen äröverfinansierad slopas. Mervärdesskatten sänks till högst . Grundavdraget höjs till i vart fall och ett extragrundavdrag på 10 000 per barn införs vid den kommunala beskatt-ningen. Grundavdraget för barn skall alltid kunna tillgodogöras fullt utgenom att icke utnyttjat utrymme utgår i form av "negativ skatt". Beskattningen av bostäder sänks från 1,7 till en nivå som motsvarar 1,2procents fastighetsskatt som den del av taxeringsvärdet somutgör markvärde inte över huvud taget skall vara underlag för beskatt-ning. Förutsättningarna för personligt sparande förbättras väsentligt. Detenskilda pensionssparandet stimuleras genom fördubblat avdrags-utrymme, successivt sänkt avkastningsskatt och rätt till avdrag förmake/maka.Det sociala ansvaretEn ny trygghetMånga medborgare känner sig otrygga eftersom mångaföreställningar välts över ända. Fram till slutet av 1980-taletvar det få som fruktade att drabbas av arbetslöshetens gissel.Nu, , håller massarbetslösheten på attpermanentas. har de politiskalöften som en gång gavs om exempelvis ett hållfastpensionssystem och en väl fungerande sjukvård visat sig varaohållbara. Trots rekordhöga skatter räcker inte deoffentliga inkomsterna till för att finansiera de politiskautfästelserna, och för de allra flesta räcker inte inkomsternaefter skatt till för att några alternativ skall finnas.Enligt kommer av hushållensdisponibla inkomster att utgöras av transfereringar från det offentliga.Det stora bidragsberoendet gör att flertalet hushåll är utlämnade till hur välden politiska sektorn förmår uppfylla sina åtaganden. Som de senaste årenvisar har de många löften som givits inte varit hållbara. Pensionssystemetreformeras, änkepensioner och stöd till handikappade försämras. Det lederofrånkomligen till ökad otrygghet.De i praktiken en miljon medborgare som är arbetslösa är helt beroende avbidrag för sin försörjning. Kostnaden för detta, och den uteblivna produktionsom är en ytterligare följd av arbetslösheten, betalas av alla andra.Sammantaget kostar dagens arbetslöshet - i form av skatter och utträngningav andra offentliga utgifter - , vilket motsvarardrygt per hushåll i genomsnitt. För att finansiera detta harsocialdemokraterna höjt redan rekordhöga skatter ytterligare,relativt sett mest för låg- och medelinkomsttagare. Därmed har beroendet avbidrag och subventioner ökat också för dessa hushåll.Kostnaderna för socialbidragen, exklusive bidragen till flyktingar, stegenligt med . Enviktig orsak är att skattehöjningarna dels slagit ut jobb och därmed drastisktförsämrat ekonomin för de hushåll som drabbats, dels försvårat möjlig-heterna för hushåll med låga löner att få inkomster och utgifter att gå ihopmånad för månad. För ungdomar upp till steg socialbidragskostnadernamed , vilket helt och hållet kan förklaras av nytillskottet avbidragstagare i denna kategori. Allt fler ungdomar kommer med andra ordinte ens in på arbetsmarknaden utan börjar leva på socialbidrag direkt efterskolan.Det går inte att lösa dessa problem med den politik som en gång skapadedem. Världens högsta skatter har inte gett världens bästa välfärd. Tvärtom ärlärdomen av i stället att en ohållbart stor offentligsektor och tillväxtdämpande skatter urholkar välståndet och leder tillotrygghet.En ny trygghet kan bara växa fram om medborgare och hushåll återfårkontrollen över sin egen ekonomi. I det välfärdssamhälle i ordets egentligamening Moderata samlingspartiet strävar efter att forma har medborgarnaförutsättningar att normalt ta hand om sig själva och sina närmaste.Den viktigaste förutsättningen för att kunna försörja sig och sin familj äratt man har arbete så att man kan leva på den lön som arbetet ger.Utgångspunkterna för en sådan politik har redovisats i de föregående tvåavsnitten. För att bidragsberoendet skall minska krävs en total omläggning avpolitiken med sänkta skatter på arbete så att man normalt kan klara sin egenförsörjning. Tillsammans med skattelättnader för företagande och investe-ringar leder en avreglering av arbetsrätten och lönebildningen till att de somhamnat utanför arbetsmarknaden eller inte ens kommit in på den kan fåmöjlighet till ett riktigt, betalt arbete. När arbetslösheten trängs tillbakaochbidragsberoendet minskar kan så stat och kommun koncentrera sig på sinakärnuppgifter och utföra dem väl.En stark men begränsad statOmfattningen av de offentliga transfereringarna ochverksamheten i stat och kommuner är extremt stor i Sverige.I takt med att medborgarnas ekonomiska utrymme ökarminskar behovet av bidrag och subventioner. Det innebär atten utveckling inletts, som ger det civila samhället möjlighetatt återta de uppgifter som inte bör lösas kollektivt. Detkvarstår emellertid ett grundläggande socialt ansvar som äroavvisligt. Det är en gemensam uppgift att finansiera en brasjukvård för alla i vårt land, det är en gemensamangelägenhet att barnen får en bra utbildning, det är engemensam uppgift att äldreomsorgen fungerar väl och det ärett gemensamt ansvar att se till att ingen far illa närproblemen överstiger möjligheten att lösa dem på egen hand.Det är en viktig moralisk princip att alla när den egnaförmågan inte räcker kan räkna med andras stöd. Detär emellertid likaså en moralisk förpliktelse gentemot allamedborgare att försäkra sig om att de som behöver statensstöd blir så få som möjligt. Till de kärnuppgifter som måsteutföras väl hör också ansvaret för rättstrygghet och yttreförsvar.Genom att skapa utrymme för sänkta skatter som gör det möjligt att självta ansvar för kortvariga inkomstbortfall och vissa kostnader som täcksgenom skattefinansierade subventioner minskar behovet av bidrag och avoffentlig verksamhet. Till det kommer att den offentliga verksamheten påolika nivåer måste effektiviseras så långt möjligt för att minska de kostnadersom bärs av medborgarna. En viktig förutsättning för detta är att devalfrihetsreformer som påbörjades under den borgerliga regeringen mendrogs tillbaka av socialdemokraterna åter införs och fullföljs.Föräldrar bör ges rätt och möjlighet att själva ta ansvar för sin barnomsorggenom avdragsrätt för barnomsorgskostnader och genom vårdnadsbidragtillsammans med reformer som återställer friheten att välja barnomsorgs-form.Genom en nationell skolpeng som administreras av staten och följer elevenkan föräldrar tillsammans med sina barn välja skola i den kommun där debor eller i en annan kommun. Undervisningen kan bedrivas i regieller av en fristående skola. Villkoren för fristående skolor skall återgå tilldem som infördes under den borgerliga regeringsperioden.Valfrihet och konkurrens inom sjukvården gynnas av en allmänhälsoförsäkring som innebär att kostnaden för den gemensamt finansieradevården följer patienten. Det skall vara möjligt att välja vård i offentlig regieller hos enskilda alternativ. Genom att den offentliga verksamheten öppnasför konkurrens på lika villkor ökar effektiviteten som medborgar-nas valfrihet blir verklig.Trots att verksamheten i kommuner och landsting kostar så mycket är denbehäftad med brister. I vårpropositionen står att läsa att barn med speciellasvårigheter inte får den hjälp de skulle behöva i skolan. Köerna till vissabehandlingar på sjukhusen har ökat sedan regeringen tillträdde. Regeringenslösning är enbart att portionera ut mer pengar, både därför att man tror att detlöser problemen i verksamheten och därför att man inte ser något annat sättatt klara målet att halvera den öppna arbetslösheten.Vi är övertygade om att det som vi anser vara kärnverksamheten i denoffentliga sektorn, nämligen vård, skola och omsorg, kan förbättras genomatt de befintliga resurserna utnyttjas bättre. I den mån det behövsresurstillskott finns det självklart utrymme inom redan rekordstoraoffentliga sektor. Det förutsätter att man rensar bort uppgifter som intetillhörkärnverksamheten. Landstingen ger pengar till allehanda saker som intehar med sjukvård att göra, exempelvis animationsutbildning, länsbiokonsu-lenter, socialdemokratiska sångkörer, djurparker, kretsloppscenter, m.m.Sådan verksamhet kan inte anses vara prioriterad när sjukvården är i kris.Staten och kommunernaFör att skapa förutsättningar för skattesänkningar som stärkermedborgarna och får ekonomin att fungera bättre föreslår vien annan medelsfördelning mellan stat och kommun änregeringen. Genom att höja grundavdraget i beskattningentill samt införa ett extra grundavdrag per barnpå vid den kommunala beskattningenåstadkommer vi en sänkning av utdebiteradkommunalskatt på tillsammans . Dettabelopp kompenserar vi kommunerna för genom ett imotsvarande mån höjt statsbidrag. Däremot avvisar viregeringens förslag att tillföra kommunerna åtta miljarderkronor i ökat statsbidrag till deras allmänna verksamhet. Mankan uttrycka det så att vi använder ungefär motsvarandesumma att i stället sänka skatten för barnfamiljer och låg-och medelinkomsttagare. Som framgår av avsnitt 6.3 avser viockså att skapa ett utrymme för en generell sänkning avkommunalskatten genom att staten tar över finansieringen avskolan när en nationell skolpeng införs.Vi har tidigare avvisat den av regeringen gjorda garantin för utbetalning avkommunalskattemedel 1999. Med hänvisning till regeringens egenekonomiska bedömning av skatteunderlaget 1997 (där slututbetalning avkommunalskattemedel skall ske 1999) förefaller staten inte ha någon fordranpå kommunerna som skall efterskänkas. I den mån skatteunderlagetverkligen är lägre 1997 än regeringens beräkningar skall emellertid kommu-nerna enligt gällande regler återbetala aktuell summa. Vi finner det felaktigtatt utfärda ett återbetalningsskydd och låter därför denna post utgå i våraberäkningar.I vårt alternativ stärks kommunernas ekonomiska utrymme istället genomatt vi avvisar och avvecklar kostnadsdrivande statliga regelsystem. Det gällerexempelvis socialtjänstlagen som måste reformeras för att ge kommunernamöjlighet att välja det stöd som passar bäst i det enskilda fallet. Konkurrens-utsättning av verksamhet i förening med ett fortsatt förnyelse-arbete som höjer produktiviteten kan därutöver ge kommunerna ett utrymmeatt nå balans i sin ekonomi och på många håll sänka skatten . Viutvecklar detta närmare i en kommittémotion.Vi föreslår vidare att staten bibehåller ansvaret för att finansiera assistans-ersättningen för handikappade. Detta ställningstagande innebär att någonjustering inte görs av statsbidragen härför. Jämfört med regeringens förslagom att fördyra kommunernas kostnader genom övervältring av ansvaret förhandikappstöd blir vårt förslag ekonomiskt förmånligareför kommunerna.Tabell 4 Effekt för kommuner och landsting av våra förslagjämfört med regeringens199819992000Regeringens förslag till ökadestatsbidrag avvisas- 8000- 8000- 8000Regeringens förslag till s.k.återbetalningsskydd avvisas- 2300Kompensation till kommunerna förvåra föreslagnagrundavdragsändringar+ 8300+ 8300+ 8300Minskat skatteunderlag hoskommunerna p.g.a. höjt grundavdragsamt extra grundavdrag för barn- 8300- 8300- 8300Minskade nettokostnader p.g.a. fortsattstatlig finansiering avassistansersättning450450450Summa-7550- 9850- 7550Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att en politiksom leder till en bättre utveckling av sysselsättning ochtillväxt också innebär bättre ekonomiska villkor förkommuner och landsting. En procents snabbare ökning avdet kommunala skatteunderlaget ökar primärkommunernasskatteintäkter med ochmed fyra respektive efter två . För landstingen förbättras skatteintäkterna medungefär hälften så mycket.Tabell 5Kommuner och landstings intäkter vid högre tillväxt avskatteunderlaget miljarder kronor, löpande priser1997199819992000Beskattningsbar inkomst enligtKommunförbundet193397110151062Vid en procents snabbare tillväxt avskatteunderlaget p.g.a.ökad privat sysselsättning98010341093Ökat skatteunderlag9,319,630,8Ökade skatteintäkter för kommuner(21,skatt2)2,04,16,5Ökade skatteintäkter för landsting(10,skatt3)0,92,03,11 "Kommunernas ekonomiska läge", Genomsnittet för primärkommuner 19973 Genomsnittet för landstingskommuner 1997Neutralisering av statliga åtgärderVi förordar ett antal åtgärder som leder till ökade intäkterrespektive lägre kostnader för kommunsektorn. Det ärminskade kostnader för sjuklön till följd av den halvering avsjuklöneperioden vi förordar, minskade kostnader p.g.a.ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen samt minskadenettokostnader i barnomsorgen p.g.a. vårdnadsbidrag ochavdragsrätt för barnomsorgskostnader. Dessa effekter börneutraliseras så att nettoeffekten blir noll för kommuner ochlandsting. De sammanlagda beloppen, som framgår avnedanstående tabell, redovisas på en särskild rad isammanställningen av utgiftsområden och utgiftstak förstaten i tabell 12.Tabell 6Neutraliseringseffekter199819992000Minskade sjuklönekostnader p.g.a.kortaresjuklöneperiod för arbetsgivare- 275- 275- 275Minskade kostnader p.g.a. fortsattstatlig assistansersättning-1250-1250-1250Minskade intäkter p.g.a. fortsatt statligadministration av avgiftsintäkterför sjukhusvård400400400Minskade lönekostnader p.g.a.ytterligare en karensdag- 1500- 1500- 1500Lägre barnomsorgskostnader p.g.a.vårdnadsbidrag- 2400-2400- 2400Summa neutraliseringseffekter- 5025- 5025- 5025En effektivisering av kommunernas och landstingensverksamhet bidrar till att skatterna kan sänkas. Detta är pålång sikt viktigare för tillkomsten av nya arbetstillfällen änregeringens missriktade ambition att sysselsättningen i denoffentliga sektorn på inga villkor får minska. Alla de, framförallt kvinnor, som är anställda i kommuner och landstingfår dessutom möjlighet att arbeta för en privat arbetsgivaresom sannolikt kommer att premiera utbildning ochkompetens högre än vad kommuner och landsting harmöjlighet att göra idag.Våra förslag medför minskade kostnader och ökade intäkter för kommun-erna jämfört med regeringens förslag. Mot denna bakgrund föreslår vi ävenlägre statliga bidrag till kommuner och landsting än regeringen.En ekonomisk politik förtillväxt och nya arbetenMålMålet för den ekonomiska politiken är att förbättralevnadsvillkoren för medborgarna, dvs att skapaförutsättningar för tillväxt, nya arbetstillfällen, ökadereallöner, valfrihet och stabila priser. För att alla skall få delav det ökade välståndet krävs en viss omfördelning avresurser mellan människor.