mot · GL02U802 · 1997-10-06 00:00:00 — En undersk-ning om tekniskt samarbete och std har genomfrts.Peter ansg i en DI-intervju att det verkade somregeringen framfrallt prioriterade samordning fr att f stopp p flykting-trafiken och syftade p Visbymtet. Allmnt tyckte han att stersjsats-ningen gr fr lngsamt.EU:s utvidgningI utrikesdeklarationen liksom vid flera andra tillfllen harregeringen gett de baltiska staterna std fr ambitionen attvinna EU-medlemskap. Senast p markerade frsvarsminister vonSydow att nskat att alla de tre baltiska staterna hadeftt brja frhandla i frsta omgngen. , ochGrekland stder liksom tanken p gemensamfrhandlingsstart fr anskarlnderna. har ndratkurs i den delen sedan kommissionen freslagit att endastsex anskarlnder skall f inleda frhandlingar i en frstaomgng. Nr kommissionr kom tillSverige hann dock Gran inte alls trffa honom,p.g.a. fr vrigt resa till fr att verhuvud f trffaHjelm-Walln. Det ter sig som om gruppen som kommer attf inleda frhandlingar med EU i en frsta omgng rutkristalliserad. Gldjande nog finns med i dengruppen. br p alla stt stdja p vgen motmedlemskap. Det ter sig ocks i det hr lget svrt attpverka ett tillrckligt antal medlemslnder att utkagruppen. Varje land mste bedmas efter egna meriter.Sverige fr dock p intet stt ge upp ambitionen att alla debaltiska staterna skall kunna bli EU-medlemmar. brbist inte minst och i arbetet att fortsattfrbereda sig och kvalificera sig fr medlemskap. Sverigebr vidare verka fr att den utvidgning av EU vi nu kan seframfr oss fr det frsta verkligen realiseras s snart det rmjligt och fr det andra fljs av ytterligareutvidgningsomgngar lngre fram i tiden. Ett avgrande provblir frhandlingarna om EU:s institutioner och beslutsregler isamband med den frsta utvidgningen.Nato:s utvidgningI sitt frsta tal som statsminister menade attbalternas sak r vr. Det var en vlkommenpositionsfrflyttning. Han frlade ocks sitt frsta officiellabesk till . Nr Gran beskte den 3juni 1996, sa han fljande p en presskonferens: "Varje landhar rtt att sjlv bestmma om sin skerhetspolitik. Sverigehar valt sin vg sedan mnga r. Det har fungerat bra frSverige. mste vlja sin vg och det r sommste gra valet. Det kan ingen annan gra. vet vi attLettland vill bli medlem i Nato. Vi respekterar det och vi skagra vad vi kan fr att stdja i den processen. "Uttalandet var i sak ett steg i rtt riktning. Problemet var bara att UD ochLena Hjelm-Walln togs p sngen av det - ngot som inte r ovanligt nrPersson var utrikespolitik. Det gjordes frsk att tolka uttalandet som kundeuppfattas som dementier. Dagen efter hade Hjelm-Walln funnit sig bttre.P frgan om stder de baltiska lndernas strvan att g med i Natosvarade hon: "Vi vet att de baltiska lnderna vill det. r det s att ocks Natovill ta in dem r det klart att d r vl det bra d." Detta r dock en heltannansak n det tidigare deklarerat.I april 1996 sa den dvarande brittiske utrikesministern : "Det bordeinte vara omjligt att skapa ngon form av skerhetssystem i stersj-regionen, dr frutom och ven de baltiska staterna ingr. "Detta vckte berttigad debatt om roll i regionen, en debatt somdelvis prglades av en nyvakenhet infr tanken.Infr sommarens avgrande om Natos utvidgning var klar i diskussionen om svenskt ansvar fr de baltiska staternas sker-het: "Resultatet fr inte bli att anvisas ett srskiltskerhetspolitisktregionalt ansvar fr de baltiska lnder som inte kommer med i Nato. Vikommer inte att ta ett sdant ansvar." - - - "Det fr inte bli s att Nato sgernej till medlemskap, och outsagt drmed fr ver ansvaret till ngon annankonstellation med lnderna runt stersjn. Det vill vi absolut inte. "Det r klart att regeringens stndpunkter r svra att frena. ena sidanvill man att skall spela en aktiv roll i stersjsamarbetet, den andradrar man sig fr vissa av konsekvenserna. hr hemma i deeuropeiska samarbetets alla delar. I detta inkluderas ocks medlemskap iWEU och Nato. Nato har efter det delvis frndrat sin roll. Kvarfinns den militra skerhetens krna, med alliansfrpliktelser mellan med-lemslnderna. Drtill har kommit en allt viktigare politisk och skerhets-politisk roll fr Nato. Utan Nato saknar strukturer fr att agera ifredsbevarande och fredsskapande operationer av strre dignitet. Nato rocks nytt i den meningen att organisationen utkas. , ochTjeckien - alla gamla Warsawapaktsstater - r p vg in i organisationen.Den militra alliansfriheten r ett medel i svensk skerhetspolitik, den r inteett ml. I varje tid mste vlja den vg som bst gynnar vrskerhetspolitiska situation och bidrar till stabilitet i vr del av vrlden.Nr skall ska medlemskap r dock en lmplighetsfrga. Myckettalar fr att det br ske tillsammans med och med respekt fr debaltiska staternas situation. Deras skerhetspolitiska lge krver analys ochhnsyn. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att hos regeringen begr en redovisning av de insatser somhittills gjorts i stersjomrdet i enlighet med vad som anfrts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till knna vikten av attSverige verkar fr att lyfta fram stersjperspektivet inom EU:s olikaprogram och samarbetsomrden,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om den s.k. stersjmiljardens brister,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om vikten av att verkar fr att stdja de baltiska lndernasfrberedelser fr EU-medlemskap,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om vikten av att agerar fr att den frestende utvidgningenav EU realiseras och fljs av nya utvidgningsomgngar,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om svenskt medlemskap i .