ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02So651 · 1997-10-06 00:00:00 — I en nygjord undersökning framkommer att så mycket som två tredjedelar av de manliga narkomaner som förekommer i undersökningen som barn utsatts för sexuella övergrepp, i de flesta fall från en person i den egna familjen. Reaktionsmönstret att döva sig med narkotika, samt att inte tvätta sig och ta hand om sin egen person kan i många fall vara symptom på den livslånga psykiska smärta som kan följa på en sådan fruktansvärd händelse som ett sexuellt övergrepp är, särskilt i de fall det aldrig blivit utrett. Detta förklarar vissa fall som tycks hopplösa. Personer som trots vård återfaller till narkomani eller återgår till gatan (både hemlösa och prostituerade.) Det räcker inte att bara ta in dessa människor under tak och hjälpa dem att tvätta sig och klä sig. I de fall övergrepp från den egna familjen förekommit och föranlett en livslång social utstötning, förlust av det egna människovärdet och det egna självförtroendet måste man även hjälpa dessa människor att rena sig från den inre smuts dessa bär på. Man måste tala med dem och göra klart för dem att de inte har någon anledning att längre att släpa på skräpet, att det inträffade inte var deras fel. I vissa fall kan de obligatoriska papperskassarna med värdelöst skräp som många hemlösa ses släpa på vara en direkt analogi, ett sätt att på ett yttre sätt symbolisera skulden över övergreppet som de fortfarande släpar på. Först när man förmått dem att känslomässigt lägga över skulden på dem den tillhör kan den psykiska smärtan släppa. Behovet att döva sig med narkotika, alkohol eller tvångshandlingar försvinner och personen behöver inte längre sina papperskassar, får lust att tvätta sig och tillhöra resten av samhället. En sådan process kan ta relativt långt tid med påskyndas av den självbevarelsedrift som varje människa ändå alltid innerst inne besitter. I vård av dessa människor är det särskilt viktigt att man inte begår nya övergrepp i tvångsvårdens namn. Övergrepp bryter ned den egna personen och slår ut den lilla självbevarelsedrift de som halkat längst ned ännu har kvar. Det är tvärt om mycket viktigt att behandla dessa människor respektfull och stimulera deras slumrande självkänsla. För att klara detta är det viktigt att till den uppsökande verksamheten och till härbärgen för hemlösa tillsätts ett särskilt psykologiskt hjälpteam med specialkunskaper angående sexuella övergrepp och incest. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att till den uppsökande verksamheten och härbärgen för hemlösa tillsätta ett särskilt psykologiskt hjälpteam med specialkunskaper angående sexuella övergrepp och incest och att ekonomiska medel anslås för detta.
mot · GL02So657 · 1997-10-06 00:00:00 — Barnens situation i har uppmärksammats i flera olika rapporter och utredningar . Rapporterna har handlat om hur barnens situation ser ut i ett som förändrats genom bl a omstrukturering, arbetslöshet, besparingar, invandring, m m. Barnens situation har också uppmärksammats genom arbete och genom uppföljning av . Av rapporterna framgår att det finns all anledning till oro för barn i s k riskzon, dvs barn som riskerar att få en ogynnsam utveckling. Det kan finnas många olika anledningar till att barn befinner sig i riskzonen. Barn kan utsättas för misshandel och övergrepp, växa upp under svåra förhållanden. Det kan också finnas andra faktorer i barnens omgivning och uppväxtmiljö som kan medföra att barnen är särskilt utsatta. För dessa barn finns risk att de i sin uppväxt och sitt vuxenliv får svårigheter av mycket allvarlig art som för vissa kan leda till missbruk, kriminalitet, psykiska störningar, mm. Tidiga insatser av förebyggande och stödjande karaktär kan bidra till en mer gynnsam utveckling. De verksamheter som arbetar med barn och ungdomar har utifrån sitt område ansvar för insatser till särskilt utsatta barn och ungdomar. Men utifrån de senaste årens rapporter om barnens situation förefaller dessa insatser otillräckliga. Det behövs också en mer samlad genomgång, analys och förslag på insatser just för barn i riskzonen. En idé skulle kunna vara att en kommission tillsätts med uppgift att analysera situationen för särskilt utsatta barn. Denna kommission bör också ange förslag till en strategi för hur arbetet i ska bedrivas för att på olika sätt ge dessa barn en mer gynnsam utveckling. Den utlovade barnbilagan till budgetpropositionen kanske kan ses som en inledning till detta. I arbetet bör också ingå en genomgång av den kunskap och forskning som finns om störningar hos vuxna (i form av t ex missbruk, kriminalitet, psykiska problem) och om de riskindikatorer som finns i barndomen. Genom en samlad insats för särskilt utsatta barn kan de rent humanitära effekterna bli oerhört viktiga för livskvalitén. De ekonomiska vinsterna i ett längre perspektiv är inte försumbara. I finns på många olika håll en stor kunskap om barn, barns utveckling och behov. All denna kunskap bör kunna sammanställas och utgöra grund för vidare forskning och utveckling av arbetet kring barn på central och övergripande nivå i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilt utsatta barn, barn i riskzonen.
mot · GL02So658 · 1997-10-06 00:00:00 — Frivilligcentraler är från början en norsk innovation (Frivillighetssentral). Tanken är att i närområdet ha en punkt där kontakter och förmedling av frivilliginsatser kan ske. Erfarenheterna från har visat att Frivilligcentraler är en lyckosam modell för samverkan mellan den frivilliga och den offentliga sektorn. Efterfrågan på frivilligt socialt arbete är förmodligen större . Frivilligcentraler får aldrig bli en ny organisation eller institution i sig. Frivilliginsatser ska vara ett komplement till den kommunala verksamheten. Frivilligcentralen ska inte heller ta över verksamhet och ansvarsområden från fungerande ideella organisationer. Det har däremot visat sig att samordningen mellan ideella organisationer ofta är dålig. I vissa fall har t o m ideella organisationer betraktat varandra som konkurrenter istället för att se hur de sinsemellan kan komplettera varandra till nytta för lokalsamhället. Dessutom vill många människor göra ideella insatser utan att för den skull vara medlemmar i en församling eller organisation. För dem kan Frivilligcentralen vara ett alternativ. I har det startats sju Frivilligcentraler, vilka är goda lokala exempel på nya samverkansformer. antog också , som första svenska kommun, enhälligt ett policydokument för frivilligt socialt arbete. I finns också och mobilisering, Cesam. Det är Cesam som har initierat Frivilligcentraler som ett led i lokalt utvecklingsarbete. Mycket tack vare Cesams kunskaps- och informationsinsatser finns det cirka 70 stycken Frivilligcentraler i . Alla med olika särprägel och inriktning beroende på de lokala behoven. som Frivilligcentraler har funnits i landet, har Cesam förmedlat kontakter mellan samordnare i landet samt ordnat arenor för erfarenhetsutbyte. Cesam har också en databas () som fungerar som ett erfarenhetsbibliotek, med samlad information om och erfarenheter från olika lokala utvecklingsprojekt. Via denna databas kan nya initiativtagare till Frivilligcentraler få kunskap om och möjligheter till kontakter med andra initiativtagare. Cesam har inget statligt ekonomiskt stöd till rådgivningsverksamhet för Frivilligcentraler. I vårt grannland är situationen den motsatta. Där ses Frivilligcentralerna som ett mycket viktigt komplement till den offentliga välfärden och har därmed ett stort ekonomiskt stöd av staten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till frivilligcentraler genom Stiftelsen och mobilisering (CESAM).
mot · GL02So660 · 1997-10-06 00:00:00 — Fler och fler rapporter visar hur lätt det är för ungdomar att köpa alkoholhaltiga drycker exempelvis folköl i butikerna trots skyltar om 18-årsgräns. När denna fråga var uppe till behandling i underströks vikten av att den som serverar eller säljer alkoholdrycker noga följer alkohollagens bestämmelser och förvissar sig om att gästen/köparen har uppnått den ålder som anges i lagen. Trots detta kan ungdomar köpa folköl. En av orsakerna kan vara att de som säljer folköl ofta är ungdomar och att de är ensamma i butiken. Det säger sig självt att det lätt kan uppstå problem för den unga person som sköter försäljningen, när han/hon ska be om legitimation, och i vissa fall neka att sälja öl. I lagtexten står att för att få bedriva försäljning av alkoholdrycker krävs att vederbörande uppnått myndig ålder. Men något motsvarande krav gäller inte för försäljnings- och serveringspersonal. Vi anser att detta bör gälla även folkölsförsäljning. Det kan inte heller vara rätt att låta ensamma människor ställas i situationen att tvingas neka försäljning av folköl till en hotfull kund. Forskningen konstaterar att folkölen kan vara inkörsport till alkohol- och drogmissbruk. Därför måste det göras svårare för ungdomar att köpa folköl. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av lagstiftningen när det gäller ålderskravet för försäljnings- och serveringspersonal vid försäljning av alkoholdrycker.
mot · GL02So662 · 1997-10-06 00:00:00 — Med utgångspunkten att barnen är framtiden, och den minsta gemensamma nämnaren för samhället, blir alla våra beslut avhängiga av hur de påverkar barnens situation. Genom historien och fram till dagens olika former av samhällsbildningar, sociala-, religiösa-, ekonomiska- och tekniska verksamheter och vuxenpolitik, i konflikter och krig inom och mellan nationer, har det varit barnen som först kommit i kläm och som också råkat värst ut. Barnen har aldrig kunnat göra sina röster hörda i utvecklingen av det moderna industrisamhället. Det är inte bara stryk och annat våld som barnen råkar ut för i olyckliga hemförhållanden, bland olyckliga vuxna, utan också i vår teknifierade värld av livsfarliga transportmedel, samhällets elektrifiering, kemikalisering, materialexperimentering, vatten- och luftförödelse. Vem kräver t ex ett säkerhetsavstånd till bilen i staden och där barn vistas? Vem har tänkt på barnen när bilarnas avgasrör placerades i knähöjd? Vem frågar barnen? Om vår utgångspunkt var barnen, skulle det vuxna våldet totalförbjudas i alla former från världskrigen till dold diskriminering och mobbning i den närmaste kretsen. Konsekvensen skulle bli total militär avrustning i världen och kriminalisering av en barnfientlig teknik- och samhällsutveckling. Konsekvensen skulle bli det socialt och ekologiskt hållbara samhället. Vi får den framtid vi förtjänar Det är vi vuxna som formar och ger förutsättningar för framtiden men det är barnen som är den. Det innebär om vi verkligen skall ta vårt ansvar att vi i alla våra beslut skall ha tagit denna hänsyn. I internationella sammanhang brukar representanter driva kvinno- och barnperspektiven. Så gjordes bl a under i , där kravet på rimligt boende för alla var målsättningen. Barnens utsatthet i världen blir mer och mer synlig. Det är ett faktum att nya subsamhällen med vinddrivna och föräldralösa barn utvecklas i takt med de växande storstädernas slum. Trots internationella konventioner om barn, om mänskliga rättigheter och tortyr och trots hårt arbetande barnorganisationer, tycks barnens rättigheter till ett värdigt liv och aldrig kunna respekteras fullt ut. På det nationella planet gör ideella organisationer (bl a ) stora och viktiga insatser. Men det krävs större ansvar av samhället. För att komma ett steg längre, öka skyddet för barnen i samhället, bör alla förses med ett särskilt barndirektiv på samma sätt som jämställdhetsperspektivet är obligatoriskt. Eventuella invändningar, om att ett sådant direktiv kan leda vidare till krav på en rad andra obligatoriska hänsyn, måste ses utifrån våra grundläggande behov i samhället; att barnen är vår minsta gemensamma nämnare. Det som är bra för barnen är bra för samhället. Därför är beslutens konsekvenser för barnen den viktigaste förutsättningen. Om vi kan genomföra en sådan ordning i , har vi sedan möjligheter att med egna erfarenheter driva frågan internationellt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den utformar ett direktiv om barnkonsekvenser som ett obligatorium för alla .
mot · GL02So664 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt socialtjänstlagen gäller följande förändring angående undantag från vistelsekommunens ansvar fr.o.m. 1997-07-01. För att uppnå ett sammanhållet vårdansvar utvidgas ansvaret för den kommun som fattar beslut om att placera någon för vård eller boende i annan kommun. Det gäller bland annat vistelse i familjehem. Vistelsekommunen har kvar ansvaret för vissa insatser, det gäller bland annat barnomsorg. Placeringskommunen ansvarar dock för de extra insatser som kan behövas för att barnet skall kunna delta i barnomsorgen. Placeringskommunens ansvar är däremot otydligare när det gäller eventuella extrainsatser i skolan. Huvudregeln är att barn och ungdomar som placeras i familjehem skall folkbokföras i familjehemskommunen. Det finns vissa kommuner som av tradition tagit emot åtskilliga barn och ungdomar i familjedaghem. Problemet för kommunen är att man aldrig i förväg kan planera för dessa barn i sin budget. Många av dessa barn är ofta mycket "resurskrävande" i synnerhet i början av sin vistelse. är också överlämnandet från placeringskommunen till vistelsekommunen otydligt och det saknas bland annat åtgärdsprogram från den överlämnande skolan. Följden blir att barnet/den unge blir en slagpåse i en kommunalekonomisk tvistefråga. Dessa barn/ungdomar är oftast mycket sköra och bristen på adekvata och kontinuerliga åtgärder kan vara förödande. Placeringskommunens ansvar bör därför utvidgas att gälla även för särskilda stödinsatser i skolan. Detta skall gälla även om barnet är folkbokfört i vistelsekommunen. Skulle detta vara en omöjlighet kan ett alternativ vara att denna lagförändring eventuellt skall gälla för att sedan övergå till ett ansvar för vistelsekommunen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i socialtjänstlagen.
mot · GL02So668 · 1997-10-06 00:00:00 — Forskning om olika förhållningssätt till prostitution Det paradoxala kan inträffa att som vi i kommer att diskutera och ta beslut om en kriminalisering av könsköpare, kommer att diskutera och kanske besluta om att legalisera bordeller. Könsköparen, även kallad torsken, är oftast en man med familj och ordnade förhållanden. I vill vi kriminalisera bl a för att inte den mannen ska välja könsköp. I vissa länder inom EU, t.ex. , anges som ett av skälen till legalisering av bordeller att det kanske kan rädda fler äktenskap och att antalet skilsmässor med det kan minska. Här krockar helt uppenbart två kulturella mönster. Utgångspunkten för åtgärd är dock densamma, att förbättra den prostituerades situation. En legalisering ses i som ett sätt att stödja den prostituerade på arbetsmarknaden, skatt ska betalas in och pension utbetalas. I och ses prostitution som ett uttryck av förtryck och en kriminalisering av torsken är ett sätt att minska prostitutionen. I utgår vi ifrån att ingen frivilligt väljer att sälja sin kropp!!! Båda förslagen bottnar alltså i att stärka den prostituerade kvinnans roll. Det ena förslaget verkar i riktning mot öppen prostitution och det andra i syfte att få bort prostitutionen. Vad som är intressant är att följa dessa diametralt olika vägval. Därför vill vi att ett gemensamt EU-forskningsprojekt initieras av . Kommer t ex att få en invasion av sexturism? Kommer svensk turism och affärsliv att påverkas negativt när en Sverigebesökare får klart för sig att han riskerar fängelsestraff när han köper sex i ? Kommer de prostituerade i att få bättre hälsa, ekonomi och status i samhället? Kommer de prostituerade i som arbetar "under jord" att öka? Kommer dödlighet och sjuklighet att öka eller minska i respektive länder? Kommer att klara av att erbjuda vård och alternativ försörjning till de som blir av med sin födkrok? Frågorna är många, det vore mycket intressant att följa utvecklingen under förslagsvis en femårsperiod för att sedan se vilka slutsatser som kan dras och lärdomar som kan ges. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt regeringen att ta initiativ till ett EU-forskningsprojekt för att studera hur de olika vägvalen att stödja den prostituerades situation påverkar samhällsutvecklingen.
mot · GL02So670 · 1997-10-06 00:00:00 — fattade beslut om stöd till funktionshindrade barn och ungdomar och deras familjer som kan betecknas som en milstolpe i vår handikappolitik. Därmed inleddes en avveckling av institutioner parallellt med att olika former av stöd till familjerna tillskapades. Utvecklingen har glädjande nog nått dit att institutionerna praktiskt taget upphört. Nästan alla barn med funktionshinder kan bo kvar i sina föräldrahem och gå i skola på sin hemort. Båda föräldrarna har kunnat förvärvsarbeta. De insatser som faller under begreppet personligt stöd i socialtjänstlagen har tillsammans med andra samhällsstöd varit en förutsättning för denna utveckling. Det finns nu emellertid en oro för att några av de ändringar i socialtjänstlagen (SoL) som beslöts , och som träder i kraft , kommer att drabba funktionshindrade på ett sätt som inte var avsett. De förändringar som berör personer med funktionshinder är bestämmelser om dels avlösning och annat personligt stöd, som i fortsättningen inte kommer att vara en rättighet utan ett frivilligt åtagande från kommunernas sida, dels försörjningsstödet. Nuvarande regler i försörjningsstödet ger rätt till ekonomiskt bistånd som skall ge medborgarna en skälig levnadsnivå. Lagtexten preciserar inte vilka behov som faller under skälig levnadsnivå. I de nya reglerna har begreppet ekonomiskt bistånd ersatts av försörjningsstöd, vilket också syftar till att ge medborgarna rätt till skälig levnadsnivå. Men rätten till försörjningsstöd begränsas till vissa angivna behov. I motiveringen nämns vissa mindre kostnader som skall ingå i försörjningsstödet om de förorsakas en person på grund av hans funktionshinder. Reglerna måste då tolkas så att höga kostnader inte ger rätt till försörjningsstöd utan det blir frivilligt för kommunerna att ge stöd för dessa. En person med funktionshinder som på grund av detta är beroende av en bostad som är dyrare än vad en låginkomsttagare på orten normalt har möjlighet att kosta på sig har således inte rätt till försörjningsstöd för sådan fördyring. En person som på grund av rörelsehinder är beroende av bil kan tvingas sälja bilen för att få försörjningsstöd. Andra exempel på merkostnader som för en enskild kan vara betydande är ledarhund och kommunala avgifter för insatser. Dessa konsekvenser av de nya reglerna har inte vad jag förstår varit avsedda. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av vissa frågor rörande SoL. Utredaren skall bl a analysera för- och nackdelar med blandningen av rättigheter för den enskilde och skyldigheter för kommunen. Resultatet av denna utredning bör avvaktas innan de genomgripande förändringar för funktionshindrade, främst barn och ungdomar och deras familjer, träder i kraft. Det kan annars bli svårt att åter bygga upp t ex en organisation för avlösarservice som lagts ned. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om socialtjänstlagen och funktionshindrades situation.
mot · GL02So671 · 1997-10-06 00:00:00 — Behandlingshem som drivs av SIS SIS driver behandlingshem för ungdomar som omhändertagits enligt LVU av de sociala myndigheterna. Alla dessa placeringar är mycket kostnadskrävande för kommunerna. Det är förvånande att SIS tar ut dygnskostnader som är näst intill dubbelt så höga som andra behandlingshem, trots att de uppbär statsbidrag för sin verksamhet och därmed borde kunna hålla en lägre taxa. Enligt vår uppfattning bör en översyn av avgiftssystemet genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av avgiftssystemet vid Statens institutionsstyrelsers behandlingshem för unga.
mot · GL02So672 · 1997-10-06 00:00:00 — Våld och övergrepp mot barn En riksomfattande kampanj mot barnmisshandel publicerade boken av . Där finns skrämmande statistik: ökade antalet polisanmälningar av misshandel mot barn i åldern . Från 236 anmälningar 1985 till 824 anmälningar 1995. En studie gjord vid rättsmedicinska institutionen vid visar att ungefär 10 barn dödas i (troligen högre då det oftast klassas som olycksfall). Enligt en svensk intervjuundersökning 1985 beräknas mellan 39.000 och 84.000 barn skadas av grov aga av sina föräldrar. av samtalen till Barnens hjälptelefon hos gällde psykisk eller fysisk misshandel . ringde 285 vuxna på grund av oro för ett barn i deras närhet som utsattes för våld. är det hög tid att (som föreslagit ) genomför en riksomfattande kampanj mot barnmisshandel. Någon rikstäckande information om aga och våld mot barn har inte givits sedan genomförde en kampanj i samband med att agaförbudet infördes . En kommission kring barnmisshandel och övergrepp mot barn I slutrapporten till regeringen från Barn i fokus-projektet () föreslog att regeringen skulle tillsätta en särskild kommission om barn som offer för eller vittne till våld och sexuella övergrepp. Den skulle arbeta utifrån liknande direktiv som , dvs ha en bred ansats och ta upp frågor om omfattning, orsaker, lagstiftning och rättstillämpning, samhällets insatser samt utbildning/fortbildning. uppmärksammade också detta problemområde i sin årsrapport . Hon understryker behovet av aktuell och tillförlitlig kunskap om barns och ungas situation. Av den anledningen vill hon ha mer genomgripande och regelbundna uppföljningar och utredningar av de utsatta barnens situation. Det är i samarbete med utredde barnmisshandeln i . har vi inte fått någon ny belysning av detta svåra område trots att det dessutom tillkommit en växande insikt om problematiken kring sexuella övergrepp mot barn. måste visa att vi tar den senaste tidens händelser på allvar. Det är hög tid att tillsätta en statlig kommission som får till uppgift att närmare redovisa forskning och kompetens på området, samt föreslå åtgärder för ökad kunskap och förbättrad statistik på området. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en riksomfattande kampanj mot barnmisshandel, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillsätta en kommission kring barnmisshandel och övergrepp mot barn.