mot · GK02Ju28 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:133 Domstols sammansättning m.m. I proposition 1996/97:133, Domstols sammansättning m.m,föreslås att antalet nämndemän ska minska. Vid brottmål itingsrätten ska rätten bestå av en juristdomare och tvånämndemän. Detsamma ska gälla i de familjerättsligatvistemål där nämndemän medverkar. Vad gäller länsrättenska utgångspunkten även där vara en rätt bestående av enjuristdomare och två nämndemän. I propositionen föreslåsäven att rätten i tingsrätt, länsrätt och hovrätt ska anses varadomför om en av nämndemännen får förhinder sedanhuvudförhandlingen påbörjats. I hovrätten gäller detta ocksåom en av juristdomarna får förhinder. Slutligen behandlasfrågan om nämndemännens ersättning.Syftet med propositionen är bland annat att få till stånd en allsidigrekrytering av nämndemän genom att minska antalet tjänstgöringstillfällen.På så sätt, menar man, skulle fler anse sig ha tid och råd att ställa upp somnämndeman. Att ställa upp vid några enstaka tillfällen är givetvis inte likabetungande som att inställa sig kanske . Frågan ärdock om en minskning av antalet nämndemän i rätten är den bästa lösningenpå problemet? Kommer nyrekryteringen att underlättas och andra grupper äntidigare att bli intresserade av denna betydelsefulla uppgift?Det är viktigt att se frågan om domstolarnas sammansättning från ett hel-hetsperspektiv. Tillgängliga resurser måste användas effektivt och domstols-väsendet anpassas till framtidens behov. Förändringar är oundvikliga menledstjärnan måste alltid vara rättssäkerhet för den enskilde individen.Nyligen lades en proposition som behandlar prövningstillstånd till hov-rätten. Mål och ärenden som har avgjorts på ett riktigt sätt i tingsrätten skainte i onödan tas upp till prövning i sak i hovrätten. Därigenom, menar man,skapas garantier för riktiga domstolsavgöranden.Enligt uppfattning är tanken att tyngdpunkten i rätt-skipningen ska ligga i första instans bra, inte minst ur bevisvärderingssyn-punkt. En förutsättning för rättssäkerheten är dock att tingsrätten ochlänsrätten tilldelas nödvändiga resurser. Vi föreslår därför att huvudregeln itingsrätt ska vara två juristdomare och att i länsrätt antalet lagfarna domareska kunna utökas om det finns skäl för det. krävs i tingsrätten att detföreligger särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning eller svårig-hetsgrad för att antalet lagfarna domare ska kunna utökas. I länsrätten finnsingen möjlighet att utöka rätten på juristsidan. En förstärkning kan endast skegenom att ytterligare en nämndeman deltar i avgörandet. I proposition1996/97:133 föreslås att särskilda skäl ska krävas för en förstärkning med enlagfaren domare i länsrätten och att en utökning i tingsrätten kräver att detfinns skäl för det. Vi menar att regeringens förslag inte är tillräckligt. Förattmöta dagens och framtidens behov är det nödvändigt att utöka antaletlagfarna domare i tingsrätterna respektive länsrätterna. På så sätt kanrättssäkerheten tryggas.Nämndemännens medverkan vid förhandlingar i underrätt har gamla tradi-tioner. betraktades lekmannaelementet inom domstolsväsendet somen garanti för folkfrihet och rättssäkerhet framförallt gentemot regeringen.Idag ska lekmannamedverkan framför allt borga för att allmänhetens intresseav insyn i domstolarnas verksamhet tillgodoses och att domstolarnasverksamhet ligger i linje med de allmänna värderingarna i samhället.Det förslag som regeringen för fram i propositionen har stött på häftigkritik, bland annat från och Nämndemännens riksför-bund. Enligt kan en radikal förändring av nämnde-mannakårens sammansättning endast ske genom en djupgående reform avformerna för utseende av nämndemän. menaratt det finns stor risk för att kunskap - och kanske även viljan att tjänstgöra-minskar om nämndemännen inte kommer att tjänstgöra med nuvarandefrekvens. Båda remissinstanserna anser att den föreslagna minskningen avnämndemän i rätten riskerar att försämra kvaliteten i den dömande verk-samheten.Med hänsyn till det som ovan sagts om behovet av att stärka rättskipningeni första instans, vill vi föreslå att antalet nämndemän i tingsrätt och länsrättäven i fortsättningen ska uppgå till tre. Enligt regeringens förslag kan ivärstafall rätten bestå av endast en juristdomare och en nämndeman. Detta voremycket olämpligt. Tre nämndemän i tingsrätt och länsrätt som huvudregelborgar för att detta inte inträffar. Dessutom ökar sannolikheten för en bredoch allsidig rätt, men för detta krävs att också rekryteringsfrågan ses över.En utredning bör tillsättas som ser över hur nämndemännen skautses. Frågan gäller dels den allsidiga rekryteringen, dels den politiskatillsättningen. Utgångspunkten för nämndemannasammansättningen måstevara att ett tvärsnitt av befolkningen finns representerat. En reform på det härområdet ska därför ha som främsta mål att förbättra rekryteringen från degrupper som är underrepresenterade. Vi tror inte att regeringens förslagleder till att fler grupper blir intresserade av nämndemannasysslan. Andraåtgärder måste föreslås. Enligt är bristen på tid ellerekonomisk gottgörelse inte skälet till att ungdomar och invandrare saknasbland nämndemännen. En större och bredare nämndemannakår bör varamålsättningen. På så sätt blir sysslan mindre betungande somallsidigheten tillgodoses.Vad gäller den politiska tillsättningen anser vi att detta förfarande inte börvara en självklarhet. Andra sätt att utse nämndemän skulle bättre kunnatillgodose det ovan nämnda kravet på bredd och allsidighet. Denna fråga bördärför också behandlas i utredningen.Ytterligare en fråga som bör tas upp i utredningen är om åtgärder ska kunnavidtas för att skilja en olämplig nämndeman från uppdraget. Stockholmstingsrätt framför ett förslag att en reglering införs som medger dessa åtgärder.Om så ska ske och i så fall vilka skäl som ska föreligga samt vem som skafatta det formella beslutet bör utredas.Vad gäller ersättningen bör utredningen överväga om det är möjligt att låtanämndemännen omfattas av förordning (1992:1299) om ersättning för upp-drag i statliga styrelser, nämnder och råd m.m.Slutligen bör, som ett led i förstärkningen av tingsrätterna, nämndemanna-systemet i hovrätten ses över. Om tillgängliga resurser fördelas så att tyngd-punkten framförallt ligger på rättskipningen i första instans är det angelägetatt utreda huruvida antalet nämndemän i hovrätten ska minska. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tingsrätten skall bestå av två juristdomare förutom trenämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att antalet lagfarna domare i länsrätt skall kunna utökas om detfinns skäl för det,3. att beslutar att antalet nämndemän i tingsrätt och länsrätt äveni fortsättningen som huvudregel skall uppgå till tre,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda hur nyrekryteringen av nämndemän kan förbättras ochhuruvida den politiska tillsättningen bäst tillgodoser kravet på bredd ochallsidighet samt om möjlighet skall finnas att skilja en olämplig nämndemanfrån uppdraget,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att se över nämndemannasystemet i hovrätten.