mot · GL02Fi206 · 1997-10-06 00:00:00 — Eftersom tillvxten kan berknas bli hgren genomsnittligt ver konjunkturcykeln , br detfinansiella sparandet vara positivt dessa r. Vrt budgetalternativ, somsammanfattas i 5, innebr ett finansiellt sparande p nstan 13 miljarderkronor och 2000.Tabell 5.BDen offentliga sektorns finanser enligt (m), (miljarder kronor, lpandepriser)Tabell 6: (1998 1999 2000 )* Avser finansiering av Internetuppkoppling till samtliga landets grund- ochgymnasieskolorFr att uppn vra ml freslr vi besparingar i de offentliga utgifterna somuppgr till 1998 och 1999 och 2000 till drygt 55respektive . Detta ger som framgr av tabell 2 ettutrymme fr skattesnkningar, givet det strre finansiella sparande viefterstrvar, som uppgr till 1998 och drygt 56respektive de kommande tv ren.Det br emellertid ppekas att vid en svagare ekonomisk utveckling frfrslagen justeras i motsvarande mn. Det kan heller inte uteslutas, med destora strukturella problem som kvarstr i den svenska ekonomin, attverhettningstendenser visar sig. Detta mste givetvis pverka utformningenav finanspolitiken.6.3 Lgre skatt, mindre bidrag, prioriterade krnuppgifterI tabellerna 5.3 och 5.4 beskrivs vra frslag till besparingar ochskattesnkningar. Det utrymme fr skattesnkningar som skapats genomde olika besparingarna har huvudsakligen utnyttjats fr att finansiera deskattesnkningar som redovisats i avsnitten 4.4 och 4.5. Vi freslr ocksomprioriteringar till frmn fr de offentliga krnuppgifterna.Tabell 5.CBesparingsfrslag 1998-2000(statsfinansiella effekter, miljarder kronor, lpande priser)Tabell 7: (1998 1999 2000 )Slunda har anslagen fr rttstrygghet och frsvar rknats upp liksomanslagen fr handikappade och vissa pensionrer som drabbats orttfrdigtav regeringens besparingar. Vi freslr tgrder som leder till strkt kvalitetisvl den grundlggande skolutbildningen som inom hgskolans ram. Detinnebr ven strre forskningsanslag n vad regeringen frordar. Vi freslringa besparingar som berr sjukvrd, ldreomsorg eller undervisningen igrundskola och gymnasium.Vra frslag om minskade transfereringar till hushllssektorn och en strreegenfinansiering av den nya arbetslshetsfrskringen frutstter att deskattesnkningar vi freslr genomfrs. Genom skattesnkningarna skapasutrymme fr att tcka kade kostnader endera lpande eller genom attutrymme ges fr att bygga upp en egen sparad buffert nr skatterna blirvsentligt lgre.Tabell 5.DSkattesnkningar 1998-2000 (effekter p de offentliga finanserna,miljarder kronor, 1998 rs priser)Tabell 8: (1998 1999 2000 )Av 5 framgr nettoeffekterna i vanliga inkomstlgen av vraskattesnkningar vad avser egenavgifter, utrymme fr snkt kommunalskattoch hjt generellt grundavdrag ren 1998 till 2000.Tabell 5.ENettoeffekt av hjt generellt grundavdrag, snkt egenavgiftoch snkt inkomstskatt 1998-2000, kronor/r(Antagen reallnekning 1,)Tabell 9: (Bruttoinkomst per mnad Inkomstr1998 Inkomstr1999 Inkomstr2000 )Till det kommer bl.a. effekten fr barnfamiljer av det grundavdrag fr barnvi freslr i stllet fr regeringens barnbidragshjning. Det innebr enekonomisk frbttring p per barn i en genomsnittskommun motden frbttring av barnbidraget p som regeringen freslagit.6.4 Staten och kommunernaDen kommunala sektorn har ansvaret fr viktiga gemensammataganden. Landstingen har huvudansvaret fr att medborgarnaerbjuds en bra och vl fungerande sjukvrd. Primrkommunerna haransvaret fr att barn och ungdomar erbjuds en grundlggande utbildningi grundskola och gymnasieskola, att mjligheten till omsorg fr de ldrefungerar, fr barnomsorg, fr socialtjnsten och fr lokal infrastrukturoch rddningsverksamhet. Till det kommer ytterligare ligganden vadgller milj och hlsoskydd.Sammantaget berknas kommunsektorn nsta r disponera ungefr425 miljarder kronor, av vilket skatteinkomster utgr cirka 300 miljarderkronor och statsbidrag . Sammantaget tarkommunerna i ansprk ett ekonomiskt utrymme som motsvarar 45 procentav hushllens disponibla inkomster.Kommunernas ekonomi har frsvagats kraftigt sedan Socialdemokraternavertog regeringsansvaret . Frutom den oundvikliga effekten pskatteunderlaget av den stagnerande och sedan vikande sysselsttningen harsocialbidragskostnaderna kat kraftigt som en fljd av bland annat den hgaarbetslsheten. Regeringen har ocks vervltrat kostnader p kommunernagenom att hja de avdragsgilla egenavgifterna framtill och med 1998. Bara denna tgrd innebr att de kommunala inkomsternaminskar med cirka tta miljarder kronor. Sammantaget torde effekterna avden politik som frts ha frsvagat kommunernas ekonomi med uppemot30 miljarder kronor.Frutsttningarna fr en effektiv anvndning av de resurser som finns i denkommunala sektorn frsvagas rejlt genom regeringens ofrmga att tgrdabristande konkurrens och de stela kommunala monopolen. Ett antalregleringar inom bland annat socialtjnstens omrde frsvrar ocksmjligheterna till en effektiv hushllning med tillgngliga resurser.Det finns dessutom en tydlig ambition hos Socialdemokraterna attutstrcka den kommunala verksamheten till allt fler omrden och att bygga utden politiska och administrativa verbyggnaden. Ett exempel p detta r attvissa landsting nu avses f ytterligare regionala uppgifter, som detfinns problem med att erbjuda medborgarna en tillrckligt bra sjukvrd.Sammantaget har bristen p koncentration p krnuppgifterna ikombination med en urholkning av resurserna till fljd av den svagasysselsttningsutvecklingen lett till att viktiga taganden inte kunnatfullfljas.Regeringens utfstelser om ytterligare statsbidrag till kommunsektorn rinte bara en otillrcklig utan ocks en felaktig vg fr att stadkomma denndvndiga frnyelse som krvs i kommunsektorn. Erfarenheterna av vadsom skett med anledning av tidigare tillskott bekrftar detta. Statensviktigaste uppgift i detta sammanhang r i stllet att genomfra omfattandeavregleringar fr den kommunala verksamheten.Det r viktigt att verksamheterna konkurrensutstts och s lngt mjligteffektiviseras och rationaliseras fr att medborgarna skall f valuta fr sinaskattepengar. I den mn vissa verksamheter behver tillfras resurser kan detske genom verfringar frn mindre prioriterade. Totalt sett berknaslandstingens och primrkommunernas verksamhet 1998 omfatta 330miljarder kronor eller av de totala inkomsterna. Resterande delavser huvudsakligen transfereringar. Genom en bttre ekonomisk politik medhgre tillvxt och strre sysselsttning underlttas naturligtvis denna process.Med tanke p att det kommunala budgetarbetet redan kommit lngtfreslr vi inga frndringar vad avser statsbidragen till kommunerna 1998.Fr ren 1999 och 2000 avvisar vi emellertid regeringens frslag omytterligare tillskott, som vi terfr vissa lgganden p det socialaomrdet till staten vilket innebr ett tillskott p rligen.Vi freslr vidare en omfattande avreglering och konkurrensutsttning.Dessutom kommer den kommunala ekonomin att frbttras i takt med att denekonomiska politik vi frordar ger en bttre sysselsttningsutveckling underde kommande ren.I 5 redovisas effekten av en hgre tillvxt av skatteunderlaget med enprocentenhet rligen.Tabell 5.FKommuners och landstings intkter vid hgre tillvxt avskatteunderlaget,miljarder kronor, lpande priserTabell 10: (1997 1998 1999 2000 )Genom en kombination av att den kommunala verksamheten renodlas ocheffektiviseras, att tidigare tillskott till statsbidraget utnyttjas och ekonominutvecklas starkare skapas utrymme fr att snka den kommunalautdebiteringen. Enligt vr mening br kommunalskatten drigenom kunnasnkas med tminstone 50 re 1999 och en krona 2000. I mnga kommunerbr utrymme fr en snkning finns redan 1998.Drutver freslr vi i vr skattemotion att kommunalskatten snks genomatt staten vertar kostnader som vilar kommunerna. Vi frordar att ennationell skolpeng skall infras fr att lyfta ver finansieringsansvaret frskolan (men inte ansvaret fr undervisningen som sdan) till staten. Fr 1999skapas drmed ett utrymme som motsvarar en snkning av den kommunalautdebiteringen med en krona och 2000 med tv kronor.I nedanstende 5 redovisas de sammantagna effekterna frkommunsektorn av vra frslag. Frutom det nmnda utrymmet fr attta ver kostnaderna fr att mjliggra snkt utdebitering freslrvi ocks hjt allmnt grundavdrag och infrande av ett srskilt grundavdragfr barn vid den kommunala beskattningen. Som framgr av tabellenkompenseras kommunerna fullt ut fr den reduktion av skatteunderlaget somfrslag om grundavdrag medfr.Tabell 5.GEffekter fr kommunsektorn av vra frslag jmfrt med regeringens()Tabell 11: (1998 1999 2000 )I 5 nedan framgr de statsfinansiella effekterna av vra frslag avseende denkommunala sektorn.Tabell 5.HSammanstllning av statsbidragspverkande tgrder ()6.5 Tabell 12: (1998 1999 2000 )6.6 Skattesnkningarna och de offentliga finansernaI 5 redovisas effekterna av vra frslag till snkta skatter fr de offentligafinanserna. Berkningarna bygger p uppgifter frn riksdagensutredningstjnst. Justering har gjorts fr det kassamssiga utfallet frrespektive budgetr. I avvaktan p regeringens frslag om permanenthgre statlig inkomstskatt, som heller inte pverkat berkningen avstatens inkomster i budgetpropositionen, har vi inte tagit upp effekten1999 och 2000 av vrt stllningstagande.Tabell 5.ISkattesnkningar jmfrt med regeringen , miljarder kronor,1998 rs priser6.7 Tabell 13: (1998 1999 2000 )6.8 Utgiftstak och utgiftsramarDe utgiftsminskningar vi freslr fr de kommande tre budgetren ledertill att det statliga utgiftstaket kan bestmmas till belopp som r imotsvarande mn lgre. Vi avvisar dessutom budgeteringsmarginaleneftersom den pverkar budgetdisciplinen negativt. Om de freslagnataken fr statens utgifter behver verskridas, fr regeringen terkommatill med redovisning av varfr det kade resursbehovet uppstttsamt frslag till tgrder fr att uppfylla det ursprungligen faststlldataket fr de statliga utgifterna.Mot denna bakgrund freslr vi att det statliga utgiftstaket bestms till681 miljarder kronor 1998, 1999 och 671 miljarderkronor r 2000. Det r en minskning med respektive 59och jmfrt med regeringens frslag fr de tre ren.Tabell 5.JVra frslag till utgiftsramar och jmfrelse med regeringens frslag6.9 Tabell 14: (1998TKR differens motregeringen 1999MKR differens reg. )6.10 De moderata frslagen i detaljNedan presenteras Moderata samlingspartiets frslag till statsbudget idetalj fr varje utgiftsomrde. Ett antal utgiftsomrden berrs ej avfrndringar jmfrt med regeringens frslag, varfr de ej redovisas hr.Det gller utgiftsomrde 2 Samhllsekonomi och finansfrvaltning,utgiftsomrde 3 Skattefrvaltning och uppbrd, utgiftsomrde 26Statsskuldsrntor m.m. samt utgiftsomrde 27 Avgiften till Europeiskagemenskapen.Fr varje utgiftsomrde anges de moderata frslagen i sammandrag. Frstredovisas regeringens frslag och drefter de av Moderata samlingspartietfreslagna frndringarna. Endast de anslag som berrs av frndringarredovisas.Utgiftsomrde 1 Rikets styrelseTabell 15: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )I en demokrati br politiska partier st oberoende frn staten. Partistdet brdrfr minska och successivt avvecklas. Partistdet minskar tredjedel av det nuvarande fr.o.m. budgetret 1998 enligt vrt frslag.Vi freslr att presstdet avvecklas i tv etapper, varav den frsta infaller1998. I och med att presstdet successivt avskaffas frsvinner en avhuvuduppgifterna fr presstdsnmnden, som drmed kan avvecklas fr.o.m.r 1999. En frndring av reklamskatten och tidningsmomsen som rstatsfinansiellt neutral br genomfras.Utgiftsomrde 4 RttsvsendeTabell 16: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Den alltmer utbredda rttsotryggheten i vrt land mste ses mot bakgrund avsenare rs stora besparingar p rttsvsendet. Medborgarna upplever att derasberttigade krav p rttsskerhet och rttstrygghet inte lngre kan tillgodoses.Moderata samlingspartiet anvisar mer n regeringenunder de kommande tre ren, varav avser Polisen. NrPolisen ter kan bedriva en effektiv brottsbekmpning, kommer en kning avresursbehovet inom det vriga rttsvsendet att aktualiseras. Av det skletansls medel fr kade resurser till klagarvsendet, domstolsvsendet ochkriminalvrden.Utgiftsomrde 5 Utrikesfrvaltning och internationell samverkanTabell 17: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Den snabba globaliseringen fordrar svensk diplomatisk nrvaro i deutomeuropeiska industrilnderna. Framvxten av dynamiska ekonomier ifrmst och och frhoppningsvis snart sdra Afrikakrver dessutom kontaktytor. Detsamma gller de nya demokratierna iCentral- och steuropa. Ytterligare ambassader br mot denna bakgrundinrttas. Anslaget B 4 Fredsfrmjande verksamhet verfrs tillutgiftsomrde 7 Internationellt bistnd.Utgiftsomrde 6 TotalfrsvarTabell 18: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Den planerade verksamheten inom frsvarsmakten r enligt regeringenrligen 300-500 miljoner dyrare n det anslag som medgivit.I stllet fr att fullflja nedrustningsbeslutet frn 1995 br ambitionerna i1992 rs frsvarsbeslut i stort sett fullfljas. Det skulle mjliggra en rimligfrsvarseffekt och upprtthlla kompetensen.Moderata samlingspartiets ambitionsniv krver strre ekonomiska ramarn vad regeringen freslr. Fr att mjliggra en rimlig krigsorganisationmenar vi att en successiv kning av frsvarsanslagen br ske. Medlen frinternationell fredsbevarande verksamhet verfrs till utgiftsomrde 7.Utgiftsomrde 7 Internationellt bistndTabell 19: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Insatser i tredje vrlden br inriktas mot att utrota fattigdomen. Sverigemste ocks ha beredskap fr snabba och effektiva insatser i samband medkatastrofer. Bistnd till ett u-lands statsmakt br frmst inriktas pkunskapsverfring samt std till rttsstaten, grundlggande utbildning ochhlsovrd. Huvudsakligen mjliggrs vra besparingar genom ett skifte frndet bilaterala bistndet till en srskild satsning p att utrota fattigdomen.Uppdragen i Bosnien mste slutfras p ett tillfredsstllande stt, ven omdet tar lng tid. Beredskap br finnas fr ytterligare insatser om lget spfordrar. Genom verfring av medel frn utgiftsomrdena 5 och 6 skapasett nytt anslag fr fredsbevarande verksamhet.Utgiftsomrde 8 Invandrare och flyktingarTabell 20: (Vra frslag i sammandrag (tusental kronor) )Genom att frre invandrar till mjliggrs en besparing. Eneffektivisering av rendenas handlggning genomfrs. Detta leder till attvistelsetiden p frlggning kraftigt minskar.Lagstiftningen har blivit tydligare, vilket innebratt det blir lttare fr att avgra asylrenden. Effekterna av ett minskatantal flyktingar motiverar vra besparingar avseende utlnningsnmnden ochrttshjlpen. Rutinerna fr utresor fr avvisade och utvisade br frndras.Vi har aktualiserat frizoner i bl.a. . Sdana frizoner skulle kunnainnebra stimulanser till kommuner som r srskilt utsatta vad avserarbetslshet, bidragskostnader, segregation och drmed fljande problem.Inrttande av frizoner r inte problemfritt men frslaget br utredas ochprvas. Vi avvisar regeringens frslag om srskilda medel fr utsattabostadsomrden.Utgiftsomrde 9 Hlsovrd, sjukvrd och social omsorgTabell 21: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Genom administrativa frndringar minskar utgifterna frtandvrdsfrskringen inom ramen fr posten Sjukvrdsfrmner.Lkemedelsfrmnen tas ver av staten och en frivillig lkemedels-frskring infrs. Den berknas kosta per mnad och tcker allalkemedel. Fr den som vljer att inte teckna frskringen trder etthgkostnadsskydd in vid . Det nuvarande hgkostnadsskyddetp fr lkemedel och i ppenvrden frndras, bl.a.s att det kan snkas med . Ett avskaffande av receptregistret m.m.ger en besparing p 1 miljard kronor.Vi avvisar regeringens frslag att minska anslaget till arbetet mot aids.Ej heller kan vi bitrda frslaget att dra in i std tillrekreationsanlggningar fr funktionshindrade.Vi anslr mer n regeringen fr kostnader fr statligassistansersttning. Rtten till personlig assistent under skoltid och vidvistelse p dagcenter terinfrs. Schabloniseringen av assistansersttningenslopas. Beslutet att flytta finansieringsansvaret fr de 20 frsta assistans-timmarna till kommunerna br rivas upp. Vi terstller handikapp-reformen till vad som gllde frn brjan.Vi terinfr det srskilda bostadsstdet fr funktionshindrade och anslr100 under ett nytt anslag. Det r orimligt att funktions-hindrade skall tvingas ska socialbidrag fr att kunna bo kvar i sina handi-kappanpassade lgenheter.Situationen fr de psykiskt funktionshindrade uppmrksammas alltmer. Iavvaktan p att regeringen freslr frbttringar av skyddet anslr vi300 fr 1998 och 1999 i srskilda stimulansbidrag tillkommunerna fr att mjliggra att ven de psykiskt sjuka fr assistans.Utgiftsomrde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappTabell 22: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Kompensationen i sjukpenningfrskringen skall vara . Ytterligareen karensdag infrs i sjukfrskringen frn . Vra frslagom lgre skatter p arbetsinkomster gr det mjligt fr den enskilde attendera tcka inkomstbortfallet lpande eller spara till en buffert. Nuvarandetak p bestr liksom den begrnsningsom gller nr nytt sjukfall intrffar . Dessafrndringar leder till besparingar p knappt 2 miljarder kronor.Den frlngda sjuklneperioden tas bort , vilketkostar 450 miljoner kronor.Finansiell samverkan skall vara huvudregel vid rehabilitering och utgraen naturlig del av arbetet. Vi har ocks i vr budgetram fr utgiftsomrde 10rknat med ekonomiska vinster av en konkret samordning. Kontrollen avutnyttjandet av sjukpenningfrskringen och fr frtidspensionen brintensifieras fr att ytterligare minska kostnaderna och ka legitimiteten frsocialfrskringssystemen. Frslaget leder till besparingar motsvarande 800miljoner kronor.De sjukskrivningar som beror p trafikolyckor bekostas via denobligatoriska trafikskadefrskringen. I bl.a. finns sedan mnga rett sdant system. Vi rknar med att drmed kan flyttas ursjukfrskringen.Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) br frndras s att den berknas pett medelvrde av de senaste 24 mnadernas inkomst i stllet fr att som idagberknas p en antagen inkomst samt att den rknas upp medbasbeloppet. Detta frenklar SGI ytterligare som det minskarkostnaderna i frskringen. Besparingen blir 2,2 miljarder kronor.Fr att mjliggra samverkan mellan socialfrskringen, hlso- ochsjukvrden, socialtjnsten och arbetsfrmedlingen anslr vi 200 miljonerkronor till 1998 och 1999.Utgiftsomrde 11 Ekonomisk trygghet vid lderdomTabell 23: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Under mnga r har pensionerna successivt urholkats genom att reglerna frberkningen av basbeloppet frndrats. Vi freslr en vrdeskring avpensionerna, s att basbeloppet rknas upp med 100 procent.nkepensionerna skall fr.o.m. terstllas till den nivsom gllde fre den 1 april 1997.Regeringen freslr att kompensationsnivn fr bostadstillgget (BTP)skall terstllas till av bostadskostnaden. Vi freslr dessutom attfritidsfastighet eller privat pensionssparande inte skall rknas in vidberkningen av bostadstillgget.Utgiftsomrde 12 Ekonomisk trygghet fr familjer och barnTabell 24: (Vra frslag i sammandrag (tusental kronor) )Kompensationen i frldrafrskringen skall vara 75 procent.Havandeskapspenningen samordnas med sjukpenningfrskringen frn den1 . Detta pverkar anslaget fr sjukpenning. De frndringar avberkningen av SGI vi freslr berr ven frldrafrskringen. Totalt lederdetta till en besparing p . Vra frslag till lgre skatterp arbetsinkomster mjliggr ett hgre sparande fr tillflligainkomstbortfall. Detta kar tryggheten hos den enskilde.I stllet fr regeringens barnbidragshjning freslr vi ett avdrag p 10 000kronor per barn och r. Det ger barnfamiljerna i frbttrat stdper mnad jmfrt med regeringens frslag om . Vi bitrderfrslaget att terinfra flerbarnstillgget.Vr grundprincip r att frldrarna aldrig kan komma ifrn sittfrsrjningsansvar. Om den underhllsskyldige inte har tillrckligt medresurser fr att klara detta ansvar, fr hans eller hennes fall prvas av desociala myndigheterna som vid andra tillfllen nr resurser saknas fr atttcka de ndvndiga utgifterna. Med vrt frslag till ett reformeratunderhllsstd uppnr man samma materiella trygghet fr barnet som idag.Vrt frslag innebr frslag en minskad kostnad med 400 miljoner kronor1999 och lika mycket 2000.Barnfamiljernas valfrihet kar genom att avdragsrtten fr styrktabarnomsorgskostnader och ett vrdnadsbidrag terinfrs. Omfattningen brven fortsttningsvis vara med viss upprkning avseende ren1995-1997.Utgiftsomrde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslshetTabell 25: (Vra frslag i sammandrag (tusental kronor) )Kompensationen i arbetslshetsfrskringen skall vara 75 procent.Arbetsvillkoret frndras, dagpenningen snks till ocharbetslshetsfrskringen avindexeras. Fullt genomfrt innebr detta enbesparing p . Dessa besparingar kompenserasgenom lgre skatter p inkomster och hgre grundavdrag.En allmn arbetslshetsfrskring infrs frn och med ,vilket berknas kosta . Denna skall stimulera denenskilde att aktivt ska arbete och underltta en sundare lnebildning. Vifreslr drfr en hgre grad av egenfinansiering, som balanseras avsamtidiga skattesnkningar.Fr att garantera arbetslshetsfrskringens roll som omstllnings-frskring frordar vi en bortre parentes fr ersttningsperioden p300 dagar. Denna br infras successivt i takt med att jobben blir fler. Denkan kompletteras med ett frskringsskydd som parterna p arbetsmarknadenverenskommer om. Besparingen motsvarar 1,8 miljarder . Genom devergngsregler vi infr begrnsas effekten.Vi avvisar den tillflliga avgngersttningen, stimulansersttningen tillOTA samt Kalmarmodellen. Besparingen motsvarar knappt 2,1 miljarderkronor.Fr kad tydlighet verfr vi de medel under utgiftsomrde 14, anslag A 2,som r att hnfra till direkta transfereringar till enskilda till utgifts-omrde 13, totalt 15,7 miljarder . Alla, ocks de som deltar i arbets-marknadstgrder, fr drmed ersttning genom arbetslshetsfrskringen.Utgiftsomrde 14 Arbetsmarknad och arbetslivTabell 26: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Arbetsmarknadspolitikens frmsta uppgift r att frmedla arbeten. Utverdetta br aktiva tgrder riktas till srskilda grupper: ett moderntlrlingsprogram fr unga arbetslsa, ett program fr att ka mjligheten frldre att behlla arbetet samt en arbetsmarknadsutbildning som fokuseras ptydliga arbetsmarknadsbehov. Vi anvisar frlrlingsprogrammet och ldresatsningen.De arbetsmarknadspolitiska tgrderna kan emellertid aldrig erstta sdanaarbetstillfllen som skapas i en sund ekonomi. Ett avskaffande av bl.a. ALU,rekryteringsstdet, bidrag till utbildning i fretag och en mer fokuseradarbetsmarknadsutbildning ger besparingar p . Genom deskattesnkningar och avregleringar vi freslr underlttas tillkomsten avriktiga arbeten i fretagen.Vi freslr som tidigare ppekats att direkta transfereringar till enskildafrs ver till utgiftsomrde 13.Utgiftsomrde 15 StudiestdTabell 27: (Frslag till sammandrag (tusental kronor) )Studiebidraget hjs inte. Regeringens frslag att spara pstdet till studenter som vill lsa utomlands avvisas. Besparingen pvuxenstudiestdet r en konsekvens av att vi rknar med frre platser iKomvux. De som studerar i regeringens kunskapslyft mste f fullflja sinastudier. Vi kan mot denna bakgrund inte avvisa de nuvarande satsningarna,men inrttar frre platser och r 2000.Ett rakt studielnesystem som uppmuntrar studenterna att lna s litet sommjligt br infras.Utgiftsomrde 16 Utbildning och universitetsforskningTabell 28: (Frslag i sammandrag () )Utbyggnaden av den hgre utbildningen skall fortstta. Vi anvisar 30 000nya platser att frdelas p universitet och hgskolor. Fr 1999 och r 2000bygger vi ut med ytterligare 15 000 platser rligen. Frdelningen av desamlade resurser som avstts dessa r fr avgras lngre fram och mste varabaserad p att hgskolan kan vxa som kvaliteten i utbildningenkan garanteras.En fortsatt offensiv satsning p kvalificerad forskning r ndvndig. Vianslr drygt 400 miljoner mer n regeringen, varav teknisk ochnaturvetenskaplig forskning tillfrs mer n hlften.Vr politik fr kvalitet och mngfald innebr andra prioriteringar.Riksdagen br inrtta ett institut fr utvrdering av skolornas kvalitet.315 miljoner kronor avstts fr inrttandet av ett kvalitetsinstitut,skolforskning, skolutveckling och en srskild satsning p kvalitets-utvecklingen av grund- och gymnasieskolan.Modern informationsteknik r en hvstng fr att modernisera skolan.