mot · GL02Fi220 · 1997-10-06 00:00:00 — I praktiken innebär dock en snabb nedamortering av statsskulden att staten försämrar möjligheterna att öka sysselsättningen. Den faktiska effekten blir lägre ekonomisk tillväxt, och därmed mindre resurser för välfärd, sparande och framtida pensionsåtaganden. Regeringspolitiken illustrerar den sparparadox som Keynes talade om: Sparniten i budgeten straffar sig långsiktigt i ett lägre offentligt sparande. Eller för att citera : Den ekonomiska poltiken har vägletts av den orimliga föreställningen att vi är för fattiga för att arbeta. menar att målet om överskott i de offentliga finanserna måste underordnas målet om den fulla sysselsättningen. Detta gäller särskilt så länge som fastlagda mål om att halvera den öppna arbetslösheten inte är uppfyllt. Detta är en uppfattning som av allt att döma delar med den socialdemokratiska partikongressen. Då tidigare ställt sig bakom regeringens mål för överskott i de offentliga finanserna kan det finnas skäl att preciserar sin uppfattning på denna punkt. bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad som ovan anförts om att målet om ett överskott på av BNP i de offentliga finanserna skall vara underordnat målet om full sysselsättning. Om sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar väsentligt mer än i regeringens prognos kan det dock bli möjligt att betala av mer på statsskulden. Men vi vill understryka att det är nettoskulden snarare än EMU-begreppet konsoliderad bruttoskuld som är det intressanta begreppet. Det är den offentliga nettoförmögenheten eller nettoskulden som avgör handlingsutrymmet för den ekonomiska politiken snarare än bruttoskulden. EMU-målet att minska bruttoskulden som andel av BNP har ett ideologiskt inslag på så sätt att målet ger motiv att privatisera offentligt ägda tillgångar. 4.3 Penning- och valutapolitiken Det var bra att ändrade strategi och sänkte reporäntan kraftigt . Det bidrog till den konjunkturuppgång vi är inne i . Det har också bidragit till allmänt sjunkande räntenivåer. Räntegapet gentemot tyska obligationsräntan är nere i . Det finns emellertid utrymme för ytterligare sänkningar. Realräntan ligger på (reporäntan ). Långsiktigt bör inte realräntan överstiga nivån på den ekonomiska tillväxten. anser att också penning- och valutapolitiken måste underordnas det övergripande målet full sysselsättning. Det är bra att regeringen tar över det direkta ansvaret för valutapolitiken, men också den måste vara underordnad långsiktiga ekonomisk-politiska strategi. Det skulle vara ett starkt hot mot den nuvarande tendensen till ökad sysselsättning om knöts till eller till andra valutor där den ekonomiska politiken styrs av monetaristiska principer. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. motsätter sig en anpassning av grundlagen till EMU:s krav på en så kallad fristående riksbank. Vi hävdar att förslaget är ägnat att underlätta för att den ekonomiska politiken skall underordnas EMU:s monetaristiska principer och göras immun gentemot och ytterst väljarnas åsikter. Vi anser det vara fel att en del av den ekonomiska politiken lyfts undan politiskt inflytande till en bank, ledd av en direktion där medlemmarna inte skall ta några politiska hänsyn. Vi anser att varje politisk fråga skall skötas av personer som får ta ett politiskt ansvar och vars mandat med jämna mellanrum skall prövas av väljarna. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. 5 Allmänna riktlinjer för sysselsättningspolitiken Arbetslösheten är vår tids största samhällsproblem. All politisk kraft måste inriktas på att öka sysselsättningen. Tyvärr ger regeringen inga svar på frågan om hur de nya jobben skall skapas. Den budget som presenterats är i stora delar ett kameralt aktstycke. Den tecknar en ljus bild av statens ekonomi men en mörk bild av sysselsättning och inkomstfördelning. Det finns mycket som talar för att kan få en mycket positiv utveckling av både sysselsättning och tillväxt framöver. Insikterna är stora både när det gäller behovet av ekologisk omställning och ny teknik. Välfärdssystemen har utsatts för stora nedskärningar men har inte utsatts för det nyliberala systemskifte som drabbat vissa andra länder. Trots ökande problem i skolan håller det svenska utbildningsväsendet hög standard och forskningen är av god internationell klass. tekniska infrastruktur och kommunikationssystem är likaså av hög standard och tillförlitliga. Allt detta är viktigt, inte bara för oss som enskilda individer utan också för att företag skall vilja bedriva verksamhet i . ligger i topp på IT-området. Inget annat land förutom investerar en så stor andel av BNP i IT (datorer, mjukvara, service och telekommunikation). är det persondatortätaste landet i världen. Den nya informationsteknologin har också lett till en kraftig strukturomvandling inom näringslivet. Den arbetsintensiva varuproduktionens andel av totala produktion har halverats . har den kunskapsintensiva tjänsteproduktionen fördubblats. Även inom industrin har det skett en utveckling i riktning mot kunskapsintensiv produktion. Produktionen av teleprodukter femdubblades . Informationsföretagens samlade exportvärde är lika stort som skogsföretagens eller ca . Det finns också andra faktorer som talar för svensk ekonomi. Historiskt sett har klarat att förena höga sysselsättningsnivåer med låga prisökningar. inflationssiffror var historiska undantag. En stabil prisutveckling är bra det skapar förutsättningar för stigande reallöner och lägre avkastningskrav i näringslivet. är inflationen inget problem i svensk ekonomi. Inflationen kommer inte att öka trots stigande tillväxttal. En aktiv och rörlighetsinriktad arbetsmarknadspolitik i kombination med ett ökat konkurrenstryck bl.a. på livsmedelssidan talar istället för att sysselsättningen kommer att kunna stiga till betydligt högre nivåer utan att priserna ökar, reallönerna urholkas och företagens vinstkrav stiger. Det som kan begränsa förutsättningarna för en bättre ekonomisk utveckling är frånvaron av en verklig politisk vilja att göra något åt arbetslösheten och de växande samhällsklyftorna. Arbetslösheten har orsakats av svag tillväxt och en stram och ensidigt inflationsbekämpande ekonomisk politik. Vi vet att det inte räcker med exporttillväxt för att öka sysselsättningen. Hela den svenska ekonomin måste växa. Det förutsätter i sin tur att företagens investeringar blir billigare, d.v.s. att realräntenivåer fortsätter att falla och att små och medelstora företags tillgång till pengar för investeringar underlättas. Det förutsätter också att hushållen vågar satsa , exempelvis i nya eller ombyggda bostäder. Skall hushållen våga göra större ekonomiska åtaganden måste oron om priser på bostäder och framtida räntesatser minska. Människor måste veta att våra trygghetssystem är stabila att inte några nya dramatiska nedskärningar väntar runt hörnet. Ekonomisk-politisk stabilitet gör det lättare att planera för framtiden. En effektiv sysselsättningspolitik förutsätter bred politisk uppslutning. förordar en aktiv politik för sysselsättning och omfördelar stora resurser för arbetsskapande åtgärder. Vi ser med oro på tendenser till att allt fler ställs utanför arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att vi bekämpar arbetslösheten genom att öka sysselsättningen och inte genom att minska utbudet av arbetskraft. Skall vi kunna bekämpa arbetslösheten och komma tillbaka till full sysselsättning kräver det deltagande och samarbete mellan olika delar av samhället. Arbetsmarknadens parter har en strategisk roll. Avtalskampen mellan parterna har en direkt betydelse för inkomstfördelning, produktion och investeringsbeslut och indirekt också för sysselsättningen. sysselsättningspolitik omfattar en mer efterfrågestimulerande fördelningspolitik, riktade skattesänkningar till tjänstesektorn, förbättrad riskkapitalförsörjning för små och medelstora företag samt investeringar för ekologisk omställning. avdelar medel för försöksverksamhet med arbetstidsförkortningar och för kompetenshöjningar i arbetslivet. anslår vidare för att sysselsätta 25 000 långtidsarbetslösa i tillfälliga avtalsenligt betalda kommunala arbeten . Arbeten som till största delen kommer att finansieras via arbetslöshetskassorna. Socialdemokraterna har förordat vad som skulle kunna kallas en omvänd expansionspolitik. Regeringens förhoppning har varit att starkare statsfinanser skulle leda till lägre räntor, högre investeringar och ökad sysselsättning. Vi kan konstatera att regeringens politik inte fått avsedda effekter. Den omvända expansionspolitiken har inte fungerat ur sysselsättningssynpunkt. Statens förbättrade finanser och den begynnande högkonjunkturen skapar ett större ekonomisk-politiskt handlingsutrymme. Detta utrymme måste användas för att bekämpa arbetslösheten. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.1 Kapitalbildningen och jobben I en särskild motion om den ekonomiska makten lägger ett antal förslag som är ägnade att stärka löntagarnas och samhällets inflytande över kapitalbildningen och det långsiktiga ägaransvaret i det svenska näringslivet. Vi anser att det är hög tid att vidga debatten om demokratin så att den också omfattar ekonomin. Vi välkomnar statsministerns uttalanden om att tillsätta en demokratiutredning och förutsätter att den skall behandla också den ekonomiska demokratin. På de mest moderna och framgångsrika företagen är man mer beroende av de anställdas humankapital d.v.s. av deras kunskaper än av det penningkapital som omsätts på världens aktiebörser. menar att detta kan öka möjligheterna för humankapitalets ägare de arbetande att erövra en större del av ägandet och den ekonomiska makten. Det finns också en annan viktig faktor som talar för en försvagning av den ekonomiska makt som är starkt koncentrerad till ett begränsat antal finansfamiljer. Och det är att den äldre kapitalistiska företagaranda som var etablerad håller på att ersättas av en allt mer spekulativ finanskapitalism. I detta läge måste både de arbetande människorna på varje enskilt företag och det kollektivt ägda samhällskapitalets företrädare ikläda sig ett mer aktivt och långsiktigt ägaransvar. I denna motion skall vi enbart redovisa några av de förslag vi lägger för att samhället skall kunna spela en mer aktiv roll för att underlätta investeringar och riskkapitalförsörjning i näringslivet. föreslår bl.a. att AP-fonderna utnyttjas i tillväxt- och sysselsättningsbefrämjande syfte. De placeringsregler som förhindrar att det kollektiva sparandet används för samhällsekonomiskt motiverade investeringar måste förändras. Frågan är redan aktuell i samband med den utredning som just ser över dessa placeringsregler. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. föreslår vidare att successivt tillförs för att underlätta riskkapitalförsörjning för nya entreprenörer och mindre företag. Dessutom vidhåller vi tidigare förslag om ett kreditavdrag för små företag, bl.a. för att kompensera för den diskriminering små företag utsätts för på riskkapitalmarknaden. Bankernas kreditriskbedömningar leder ofta till att mindre företag får bära betydligt högre räntekostnader än stora företag. Över huvud taget måste villkoren för riskkapitalförsörjningen ses över och förbättras. Vad som ovan anförts om bör som sin mening ge regeringen till känna. bör också ge regeringen till känna vad som ovan anförts om kreditavdrag. 5.2 Lönebildningen och jobben ställer sig positivt till en bättre samordning av lönebildningen. Lönebildningen har stor betydelse för såväl investeringar som sysselsättning och är vid sidan av skatter och bidrag den viktigaste mekanismen vid fördelningen av samhällets ekonomiska resurser. En bättre samordning är den bästa garantin för ökade reallöner och ett värn mot ökade inkomstklyftor. avvisar dock en direkt statlig inblandning i lönebildningen, och vi vänder oss emot ett åsidosättande av parternas förhandlings- och konflikträtt. Lönebildningen måste också ses i ljuset av könsorättvisorna på arbetsmarknaden. Låglönegrupperna på arbetsmarknaden domineras av kvinnor, medan männen är överrepresenterade bland de högavlönade. Men också när män och kvinnor arbetar i samma sektor eller i likartade befattningar tjänar männen vanligen mer än sina kvinnliga arbetskamrater. Det krävs nu att sektorer där kvinnor arbetar uppvärderas, och att hårdare regler införs mot lönediskriminering av kvinnor. bör som sin mening ge regeringen till känna vad som ovan anförts om lönebildningen. En samhällsekonomiskt väl avvägd lönebildning förutsätter att företagens vinster omsätts i produktiva investeringar. Dagens rekordvinster i industriföretagen måste utnyttjas i socialt progressiva syften. föreslår att delar av dessa vinster avsätts till framtidsfonder för utbildning och arbetslivsutveckling. Det är också viktigt att de lokala fackliga organisationerna får inflytande över hur dessa vinstmedel investeras. Framtidsfonderna kan bli ett viktigt instrument för att påverka företagens långsiktiga utveckling och blir därmed ett strategiskt inslag i arbetet för ekonomisk demokrati. Ett ökat löntagarinflytande är följaktligen en viktig förutsättning för en stabil lönebildning. Vad som ovan anförts om framtidsfonder bör som sin mening ge regeringen till känna. Arbetstidsförkortning är en nödvändig välfärdsreform som handlar om livskvalité, jämställdhet, hälsa och rätten till arbete. Det är också en nödvändig reform i en strategi för full sysselsättning. Det handlar om att fördela det betalda och det obetalda arbetet mellan könen och mellan människor i och utanför arbetsmarknaden. står över 500 000 människor utanför arbetsmarknaden, i öppen arbetslöshet eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vid sidan av dessa finns flera hundratusen deltidsarbetslösa, de flesta kvinnor som önskar gå upp i arbetstid. Den massarbetslöshet som bitit sig fast i är till stora delar strukturell och kommer inte att utplånas vid en högkonjunktur. Skall arbetslösheten pressas ned till en rimlig nivå inom rimlig tid så krävs därför strukturella åtgärder som en arbetstidsförkortning. anser att för heltidsarbete skall sänkas genom lagstiftning. Ett första steg bör kunna tas så att veckoarbetstiden sänks under kommande mandatperiod. Vi vill sänka arbetsgivaravgifterna främst i vissa branscher som tjänstesektorn. Detta för att skapa ekonomiska förutsättningar för en arbetstidsförkortning med bibehållen lön och för att stimulera till nyanställningar. Det går att finansiera en arbetstidsförkortning. Arbetstidsförkortningen är i grunden en fördelningsfråga. I statens budget handlar det inte minst om en omfördelning från utgifter för arbetslöshet till arbete. Vi har bedömt att en arbetstidsförkortning bör kunna ge ca 200 000 nya arbetstillfällen. Den lagstadgade arbetstidsförkortningen är ingen lätt väg att gå. Den förutsätter samordnade insatser av staten och de avtalsslutande parterna på arbetsmarknaden. Den innefattar skatter och arbetsgivaravgifter såväl som att delar av kommande löneutrymme kommer att beröras när reformen skall finansieras. Ändå är en arbetstidsförkortning nödvändig. Rätt genomförd ger den en rejäl sysselsättningsökning som köpkraften utvecklas positivt för dagens lågavlönade, deltidsanställda och arbetslösa som får arbete. Det är dags att tillsätta en arbetstidskommission som har till uppgift att presentera hur stora resurser som kan omfördelas och en tidsplan för att genomföra en lagstiftad arbetstidsförkortning. Det är också dags att inleda överläggningar med arbetsmarknadens parter om hur snabbt en arbetstidsförkortning kan träda i kraft och hur den samordnas med avtalsförhandlingarna. Vad som ovan anförts om en arbetstidskommission bör som sin mening ge regeringen till känna. För att driva på processen mot en generell arbetstidsförkortning avsätter för försöksverksamhet under budgetåret. Vi vill initiera försök i olika sektorer och branscher för att undersöka vilka företagsekonomiska och samhällsekonomiska effekter en arbetstidsförkortning ger. Bidrag till försöksverksamhet villkoras med att förkortningen av arbetstiden ersätts med nyanställningar. motsvarar det registrerade och dolda övertidsuttaget 130 000 årsarbetstillfällen. föreslår att taket för övertidsuttag i lagen halveras. Det skulle få till effekt att nyanställningarna ökar. Vad som ovan anförts om övertidsuttaget bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4 Ett i arbete anser att bör ta initiativ till ett utvecklat mellanstatligt samarbete för att bekämpa arbetslösheten. En samordnad finanspolitisk expansion motsvarande av BNP skulle ge betydande tillväxt- och sysselsättningseffekter. Fördelen med ett mellanstatligt samarbete är att vi undviker de stora läckage som annars drabbar mindre och utrikeshandelsberoende länder som strävar efter att motverka arbetslösheten med en mer expansiv finanspolitik. Utrikeshandeln motsvarar t.ex. av BNP inom EU:s 15 medlemsländer. Följaktligen skulle en finanspolitisk expansion kunna uppnå mycket hög effektivitetsgrad. Den sammanlagda bruttonationalprodukten i EU:s femton medlemsländer uppgår till ca . andel av EU:s BNP är . Tillväxttalen har varit låga i flertalet länder och legat långt höga nivåer. Både investeringar och konsumtion har minskat. Ett grundläggande problem ur tillväxtsynpunkt är att en trendmässigt minskad andel av BNP anslås till investeringar. Andelen har minskat . Minskade investeringar går ut över sysselsättning och välfärd. var den genomsnittliga årliga tillväxten i EU-länderna , vilket är helt otillräckligt om sysselsättningen skall kunna hävdas. Vilka resultat skulle kunna uppnås om EU-länderna genomförde en samordnad finanspolitisk expansion för att motverka arbetslösheten? Det går att grovt säga något om utfallet med hjälp av den s.k. Heimdal-modellen som utvecklats vid Arbejderbevaegelsens Ervhervsråd i och som redovisas i tänka EUropeiskt allianser för sysselsättning. Beräkningarna utgår från en finanspolitisk expansion motsvarande av BNP i EU:s tio största medlemsländer och visar ett mycket positivt utfall. Den ackumulerade effekten på BNP i skulle vara , vilket motsvarar en genomsnittlig årlig tillväxtökning med . Sysselsättningen skulle öka eller knappt 150 000 personer. Prisnivån skulle stiga med . Den negativa effekten på budgetsaldot skulle endast bli av BNP. Bytesbalansen skulle också försvagas . Alla dessa beräkningar är gjorda under antagande om fortsatt rörlig växelkurs och ett ökande arbetskraftsutbud. Som ett resultat av denna relativt begränsade finanspolitiska expansion skulle närmare 5 miljoner arbetstillfällen kunna skapas i . Genom att resursutnyttjandet förbättras ökar det ekonomiska utrymmet för insatser mot fattigdom och social utslagning. Politiken skulle kunna leda till en ny och positiv anda i ekonomin med fördelaktiga återverkningar på såväl investeringar som konsumtion. anser att bör ge regeringen i uppdrag att möjligt utarbeta förslag till hur ett mellanstatligt finanspolitiskt samarbete för att öka sysselsättningen och motverka arbetslösheten skulle kunna genomföras. Vi anser att skall söka stöd för ett sådant initiativ inom EU men också från övriga europeiska stater. Med hänsyn till den politiska förskjutning åt vänster som skett i flera EU-länder finns det bättre utsikter än tidigare att ett sådant förslag kommer att bemötas positivt också inom EU. Vad som ovan anförts om i arbete bör som sin mening ge regeringen till känna. redovisar partiets skattepolitik i särskild motion. I detta avsnitt behandlas endast de viktigaste punkterna samt riktlinjer för skattepolitiken. skattepolitik bygger på två grundprinciper, en grön och en röd skatteväxling. Vi menar att skattepolitiken måste utformas med inriktning på ökad sysselsättning. är det nödvändigt att vi inte återigen tappar kontrollen över statsfinanserna. anser att det i nuvarande läge inte är möjligt att sänka det totala skatteuttaget, det vore att äventyra statsfinanserna. Vi delar inte heller uppfattningen att lösningen på sysselsättningsproblemen ligger i stora generella skattesänkningar. Det är en myt att stora skattesänkningar genom dynamiska effekter automatiskt skulle öka sysselsättningen. Det finns inga vare sig teoretiska eller praktiska belägg för något direkt samband mellan låga skatter och hög tillväxt. anser vi att det inte finns särskilt mycket utrymme för skattehöjningar. Vi föreslår en marginell höjning av skattekvoten eller med . Inom detta skattenetto genomför vi emellertid en röd skatteväxling. Vi höjer skatten för höginkomsttagare och sänker den för låginkomsttagare. Vi föreslår att skatten höjs för stora företag, d.v.s. företag med höga vinster, och vill sänka skatten för små företag. menar i likhet med flertalet bedömare, att det är de små företagen som kommer att stå för merparten av sysselsättningsökningen i landet. Totalt omfördelar inom personbeskattningen och inom företagsbeskattningen. Vår röda skatteväxling motiveras både av rättviseskäl och näringspolitiska skäl. Saneringspolitiken har belastat alla samhällsgrupper, men det står helt klart att det är hushållen med låga inkomster som drabbats värst. Hushåll med höga inkomster har trots saneringspolitiken kunnat kompensera sig bland annat genom ständigt och snabbt stigande börsvärden. Den svaga utvecklingen av hushållens köpkraft och i många fall även minskande köpkraft har gjort att företag som verkar på hemmamarknaden haft problem med svag efterfrågan och dålig lönsamhet. Genom en omfördelning av köpkraften menar vi att efterfrågan kommer att öka. Det är främst hushåll med högre inkomster som ökat sitt sparande . Ett ökat skatteuttag på de högre inkomstskikten kommer därför till stor del att påverka dessa gruppers sparande och inte hushållens totala konsumtion. Regeringen gör bedömningen att det finns ett utrymme för skattesänkningar på . Åtminstone redovisar man detta belopp i budgeten som ett utrymme för skattesänkningar. delar regeringens bedömning att det är möjligt att stärka hushållens ekonomi . Det är emellertid viktigt att alla förstärkningar av hushållens ekonomi får en fördelningspolitiskt riktig profil. En del av utrymmet bör också brukas för att slå vakt om den offentliga sektorns behov och för de offentliga välfärdssystemen. har redovisat förslag till ökade utgiftstak på ca för . Detta tillsammans med de som regeringen redovisat som en reservering för skattesänkningar skapar dock betydande resurser både för riktade skattesänkningar och andra angelägna satsningar. har vidare ställt sig bakom där en bred majoritet angett ett framtida utrymme för en miljörelaterad skatteväxling till . ser kommitténs förslag som ett viktigt steg mot en ökad miljörelatering av skattesystemet. Sysselsättningsskäl talar för att arbeta vidare från kommitténs förslag om att i första hand prioritera selektiva skattesänkningar i arbetsintensiva tjänstebranscher. föreslår skattesänkningar på för tjänstesektorn under kommande budgetår. När det gäller skattesänkningar för hushåll och löntagare menar vi att det finns två alternativa vägar att gå för att få en bra fördelningspolitisk profil: dels att höja grundavdragen i lägre inkomstskikt, dels att successivt minska uttaget av egenavgifter. I vår skattemotion föreslår att egenavgifterna inte höjs 1998. Den allt mer internationaliserade ekonomin och globaliseringsprocessen medför risker för osund skattekonkurrens och därmed en press nedåt på de offentliga inkomsterna. Det är därför viktigt att i olika internationella forum arbetar för att begränsa förutsättningarna för skattekonkurrens, valutaspekulationer och gränsöverskridande ekonomisk brottslighet. har argumenterat för en internationell transaktionsskatt på spekulativ valutahandel. Vi menar att regeringen bör driva denna fråga med kraft i internationella sammanhang. Det är viktigt att regeringen i EU reser krav på stopp för möjligheterna att inom ramen för EU:s fria kapitalmarknad komma undan nationell kapitalbeskattning.