mot · GL02Jo230 · 1997-10-06 00:00:00 — Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar InledningStrax innan budgetpropositionen presenterades laderegeringen fram en särskild proposition om hållbart fiske ochjordbruk (prop. 1997/98:2). Därför har vi kristdemokraternyligen i en motion utvecklat vår syn på hur vi ska stötta enutveckling som leder till det hållbara jordbruket och fisket.Regeringens arbetsmetodik att lägga fram omfattandesärpropositioner med budgetpropositionen leder tillatt upprepningar blir nödvändiga för att ge möjlighet till enöverblick av den samlade politiken. Därför upprepas härdelar av innehållet i motionen som behandlar hållbart fiskeoch jordbruk.Vi kan också inledningsvis konstatera att när detta skrivs ännuinte behandlat förra årets motionskrav avseende jordbrukspolitiken. Ettbetänkande föreligger från jordbruksutskottet där det hävdas att det rådersamstämmighet om målen med jordbrukspolitiken, varför man avvisarKristdemokraternas förslag till inriktning av jordbrukspolitiken. Vi seristället att det finns en skillnad mellan dem som ser jordbruksnäringen somen nödvändighet för fortsatt levande landsbygd och en livsmedelsresurs i detglobala perspektivet och å andra sidan dem som ser på jordbruket som ennäring bland alla andra. Vi upprepar därför våra tidigare ståndpunkter ominriktningen av svensk jordbrukspolitik.För framtiden måste slås fast att fortsatt jordbruksproduktion i Sverigesåväl som i övriga EU-länder är en nödvändighet. Nationellt gäller det såvälför att målsättningen om att hela skall leva ska kunna uppnås, somatt vi har en fortsatt inhemsk livsmedelsförsörjning. Ur ett globalt perspektivär det långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finnstillgänglig för livsmedelsproduktion. Därför är det också nödvändigt attmiljöaspekter vägs in vid en kommande reformering av jordbrukspolitiken såatt en övergång till miljövänliga och mer ekologiska brukningsmetoderfrämjas. Detta kräver också bibehållen eftersom en minskadintensitet i jordbruksproduktionen måste kunna kompenseras med produk-tion på mer åkermark.Det går att producera tillräckligt med livsmedel för en växande världs-befolkning. Förvaltarskapstanken måste dock vara vägledande ochkortsiktiga vinstintressen - som drivit fram odlingssystem som sugit urjordens bördighet och orsakat jorderosion - måste ersättas med långsiktigthållbara brukningsmetoder. Ett uthålligt jordbrukssystem bygger på ettkretslopp av näringsämnen och att organiskt material binder sammanmarkmineralen. Detta gör att man tar tillvara det naturen ger och förhindrarjorderosion.En central fråga för EU måste vara att aktivt bidra till fattigdoms-bekämpning och ökad livsmedelssäkerhet i tredje världen. Den gemensammajordbrukspolitiken inom EU (CAP) kan vara ett instrument i detta arbete. EUmåste också inom övriga internationella forum såsom WTO, Världsbankenoch IMF medverka till att ta fram en övergripande strategi för hur defattigaste ländernas inflytande ska stärkas. En omställning av det europeiskajordbruket till mer miljövänliga brukningsmetoder och ekologisk produktioninnebär ett minskat tärande på ändliga resurser och är nödvändigt också ursolidaritetssynpunkt med tredje världen. EU ska också bistå meduppbyggnad/utveckling av ekologisk produktion. De övergripande målen omfattigdomsbekämpning och social utveckling ska stå i centrum också ihandelsrelationerna.Regeringens strävan att genom en radikal förändring av CAP avhändaSverige och stora delar av åkermarken kan inte vara en långsiktigtriktig politik mot bakgrund av den växande världsbefolkningen. Den starkabefolkningstillväxten innebär att odlingsbar redan om någraårtionden kan vara en bristvara. Därtill kan läggas effekterna av entilltagande växthuseffekt, problem med jordförstöring och sinandevattentillgångar. Det är inte att på ett riktigt sätt förvalta den globalaresurssom åkermarken utgör att föra en politik som leder till dess avveckling.Också fortsättningsvis ska åker- och betesmarker ses som en resurs ilivsmedelsproduktionens tjänst.Energigrödeanvändning kan också ses som ett gott utnyttjande avjordresursen eftersom den då normalt sett är möjlig att återställa förlivsmedelsproduktion.Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inomlivsmedelssektorn i övrigt. Regeringens linje att verka för en snabb ochradikal reformering av CAP kommer att innebära stora omställningsproblemför jordbruksnäringen inom hela EU-området. För kan det handla omatt så mycket som en tredjedel av svensk avvecklas och atttusentals arbetstillfällen försvinner från denna sektor. Detta i sin tur kommeratt leda till avfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter förutkomster från en rad binäringar som är beroende av jordbruket somprimärproduktion. Detta är en utveckling som går i direkt felaktig riktning iförhållande till devisen om att Hela ska leva.Lika konkurrensvillkorAtt EU har en gemensam jordbrukspolitik visar på ett tydligtsätt betydelsen av livsmedelsproduktionen. Det är också heltnödvändigt att lika villkor gäller för jordbrukare inom EU-området. En harmonisering av avgifter/skatter påjordbruksområdet är nödvändig för att svenska jordbrukareska kunna konkurrera med andra EU-länder på lika villkor.Reformering av CAPDen gemensamma jordbrukspolitiken bör reformeras medutgångspunkt reform av CAP. Det innebär enutveckling av dagens CAP och inte en nedläggning avjordbrukspolitiken som regeringens politik de facto leder till.Detta i andan av det felaktiga svenska omställningsbeslutet1990.I enlighet med vad som kommer att uppnås i kommande förhandlingar ochWTO-rundor bör det europeiska jordbruket anpassas till internationella, mermarknadsmässiga förhållanden. Förändringar av stödnivåer måste ske i taktmed andra WTO-länder och med hänsyn till den internationellakonkurrenskraften. Det innebär en stegvis anpassning i takt med andra.Det är nödvändigt att de ersättningsformer och regleringar som tillämpasinom det framtida CAP - inklusive - kan säkra livsmedels-säkerheten och rimliga inkomstnivåer hos lantbrukarna inom . Dettautan att inverka negativt på livsmedelssäkerhet.Betänkandet Mat & Miljö, Svensk strategi för EU:s jordbrukspolitik iframtiden (SOU 1997:102) har en teori om att höjda livsmedelspriserkommer att gynna livsmedelsproduktion. Detta kan till dels varariktigt. Dessvärre kan höjda livsmedelspriser också leda till ökade bekymmerför de allra fattigaste folken i områden. Sambanden är inte säkra ochtydliga. Det krävs en betydligt mer omfattande analys av dessa mekanismeroch en inriktning med försiktigare förändring av den globalajordbrukspolitiken för att inte oönskade och för delar av världsbefolkningenförödande effekter ska uppstå. Konsekvensanalyser med avseende på dessaaspekter kommer att behöva utarbetas kontinuerligt. Effekterna av en mermiljövänlig och ekologiskt inriktad jordbruksproduktion i måsteockså vägas in i dessa resonemang.Ställ krav i kommandeinternationella förhand-lingarInför kommande WTO-runda måste och EU inta merbestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav somställs på svenskt och europeiskt jordbruk. Det krävs en meroffensiv hållning där det gäller att se till svenska ocheuropeiska intressen vad gäller jordbruksproduktionen ochdess inriktning mot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk,miljöaspekter och hållningen till animalieproduktion.Även om marknadsprisstödet successivt kommer att sänkas måstegränsskydd, intervention och exportbidrag tills vidare bibehållas om än pålägre nivå. Kompensation för prisstödssänkningar via direkta mer miljö-relaterade ersättningar till jordbruket är en nödvändighet.Utgångspunkter för EU:sgemensamma jord-brukspolitik Livsmedelsproduktion kan inte jämställas med annan näringsverksamhet.Mot bakgrund av den nuvarande ordningen inom EU kommer säkerligenett särskilt ersättnings- och regelsystem att finnas under överskådlig tid.Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik måste ske på ett sådant sätt attlika konkurrensvillkor för jordbrukare i olika EU-länder upprätthålls.Likvärdiga regler och principer bör gälla med möjlighet till lokalvariation beroende på bland annat klimatförhållanden. Den generella jordbruksersättningen bör ges ut i form av en areal-ersättning på all , inklusive vall. Miljöbetingade ersättningar föratt hålla landskapen öppna, främja den biologiska mångfalden och bevarakulturmiljöer ska finnas liksom särskilda regionalpolitiska ersättningarsom är betingade av olika regioners förutsättningar för livsmedels-produktion. Jordbruket ska producera biologiskt fullvärdiga livsmedel. Målsättningenatt svenskt jordbruk ska ställas om till ekologisk odling till år2000 bör överföras till europeisk nivå. Tydliga målsättningar föromställning av jordbruksproduktion till mer miljövänliga metoder och tillekologisk produktion bör fastställas på europeisk nivå. För att stimulera den ekologiska odlingen ska kompensation ges för ettminskat tärande på råvaruresurser, mindre miljöbelastning med positivaeffekter på bland annat bevarande av biologisk mångfald i odlings-landskapet och ambitionen att producera biologiskt fullvärdiga livsmedel. Svenska miljö- och djurskyddsnormer ska vara miniminorm för deteuropeiska jordbruket. bör i EU med kraft verka för enharmonisering av miljöavgifter på kemiska bekämpningsmedel ochhandelsgödsel samt för likvärdiga villkor för animalieproduktionen. En viktig konsumentupplysning är var livsmedlen har producerats ochunder vilka former. Ett gemensamt märkningssystem avseende ursprungoch produktionsmetod ska eftersträvas.Övergångsåtgärder vid öst-utvidgningCentral- och åkermarker ska inte ses som ettproblem utan som en tillgång att användas i dengemensamma livsmedelsproduktionen. Argumentet att dengemensamma jordbrukspolitiken är kostsam måste ses iljuset av att EU:s samlade kostnader för jordbrukspolitikenuppgår till 0, av ländernas samlade BNP. Att klara enintegrering av de central- och östeuropeiska länderna meddess jordbruk kan i denna belysning inte anses vara någotoöverstigligt problem.Den europeiska gemenskapens utvidgning österut innebär att dengemensamma jordbrukspolitiken kommer att omfattas av fler länder. För attomvälvningarna av jordbruket i de kommande EU-länderna inte ska bli fördramatiska bör särskilda övergångsåtgärder tillskapas som möjliggör enförsiktig inslussning av denna jordbruksproduktion. Dessa övergångsreglerska som utgångspunkt ha de principer som skisserats här ovan. Det innebäratt omställningen till ett ekologiskt hållbart jordbruk betonas starkt.Särskildastimulansersättningar i syfte att få en övergång till ekologiska bruknings-metoder i nytillträdande öst-europeiska länder bör övervägas.Inriktningen av svensktjordbrukSvenskt jordbruk bedrivs på ett alltmer miljömedvetet sätt.Strävan är också att komma ännu längre på detta område. Enförutsättning för att det ekologiska jordbruket skall öka iomfattning är att det finns grundförutsättningar för attbedriva jordbruk överhuvudtaget. När densocialdemokratiska regeringen tillträdde bedrev den enpolitik som allvarligt skadade förutsättningarna förjordbruksnäringen. Det är bra att regeringen tänkt om mendet får inte nu råda något tvivel om att regeringen verkligenser jordbruks- och livsmedelssektorn som en framtidsnäring.Därför är det angeläget att tydligt slår fast viktenav att långsiktiga och stabila spelregler ska gälla för demsom arbetar inom jordbruksnäringen.KonsekvensanalysJord- och skogsbruket är en förutsättning för en levandelandsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbruketsbetydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras.Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet,boende och service på landsbygd etc. Det är också heltnödvändigt att denna näring får konkurrensvillkor som göratt man rättvist kan bedöma effektiviteten i den svenskajordbruksnäringen i förhållande till den i omvärlden. Enkonsekvensanalys bör därför också innehålla uppgifter omvilka förhållanden som råder gentemot omvärlden i syfte attkartlägga en svensk lantbrukares ekonomiskakonkurrenssituation i relation till lantbrukare i varje annatEU-land. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed en sådan konsekvensanalys att ha som underlag för detfortsatta beslutsfattandet.Miljöavgifter tillbaka tilljordbruketMiljöavgifter som tas ut av jordbrukarna ska enligtKristdemokraternas uppfattning i sin helhet återföras tilljordbruket i form av ersättningar för miljöbevarandeåtgärder. Detta är också ett sätt att finansiera den nationelladelen av miljöprogrammet. Om man återför miljöavgifterutifrån krav på ytterligare miljöåtgärder får man endubbelverkande effekt av miljöavgifterna. Yrkande om dettafinns i motionen om "Hållbart fiske och jordbruk".Sverige bör i EU med kraft verka för en i alla länder lika miljöavgift påkemiska bekämpningsmedel och konstgödsel. Utgångspunkten bör vara vårnuvarande svenska nivå och sedan en stegvis höjning. Dessa miljöavgifterbör sedan till fullo utnyttjas för att stödja en ekologisk anpassning avodlingen inom EU med biologiskt fullvärdig kost som mål. LRF-kampanjenom världens renaste mat måste bli en ledstjärna också för arbetet inom EU.Förenklat regelsystem somgynnar ekologiskproduktionDet är mycket angeläget att inom EU få till stånd ettförenklat regelverk för stöd till ekologisk odling. Förnärvarande använder man sig av ett system med s kpositivlistor, dvs det som inte finns upptaget på listan är iprincip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för detekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall minst ett åroch möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillståndär mycket små. Denna konstruktion gör att regelverket blirmycket trögt och mer hindrar än stimulerar utvecklingen avden ekologiska produktionen. Systemet med "positivlistor"måste bytas ut mot mer principiella regler för vad som ärtillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut bör ligga pånationell nivå. Ett obligatoriskt informationsförfarandemedlemsstaterna emellan borde kunna säkerställa attbedömningarna blir tillfredsställande lika.En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera tillutveckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernaslängd, möjligheten till parallellproduktion och kvalitén i kontrollen. I EUkrävs omläggningstid medan praxis i har varit . Enförkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänligaoch innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om tillekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende förekologiska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder.Slut kretsloppet stad -landsbygdEU:s lagstiftning behöver också ändras i ett annat avseendeför att det ekologiska jordbruket ska kunna utvecklas. Enligtdenna är det nämligen förbjudet att använda sig avhushållsavfall i form av komposter, human avföring ochrötslam ifrån reningsverk. och har försöktatt få till stånd en ändring men frågan har ännu inte lösts. Enviktig fråga framöver blir därför att marknadsföra tankar omkretslopp som hushållning och effektivt utnyttjande avproduktionsresurser för att på så sätt lägga grunden till enförändrad syn på dessa produkter.Idag har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras frånlantbruket in till tätorten utan att återföras. Speciellt anmärkningsvärt är denstora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunnasluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruketåterföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de storaframtidsfrågorna för ekologiskt jordbruk och därmed för hela jordbruket ochsamhället. bör verka för att denna fråga lyfts fram inom EU för ettavgörande så att kretsloppet stad - land möjliggörs. Det bör finnas godamöjligheter till mellanstatligt utvecklingsarbete på detta område.DjurregisterDriftskostnaderna för det djurregister som upprättasföreslår regeringen ska belasta lantbrukarna. Den nyligeninförda kartavgiften är ett annat exempel på tvingande pålagaför bönderna. En avgift som vi kristdemokrater motsatte ossinförandet av. Detta är inte en riktig politik. Det är inte denenskilde lantbrukaren som ska bära kostnaderna förregisterhållning som hör samman med EU-krav. Regeringenbör återkomma till med förslag som tydliggör attökade kostnader som hör samman med EU-krav, somkartavgiften och djurregistret, skall bäras av staten.Regeringen bör återkomma till med nyttförslag om finansiering av djurregistret.Vad gäller nu införd kartavgift, som vi kristdemokrater motsatte oss, kankonstateras att hanteringen blivit ett administrativt misslyckande. Dendefinitiva kartavgiften fastställs först när beslutat om godkändstödomfattning. Den preliminära kartavgiften ska då justeras i förhållande tillden definitiva. Detta är ett mycket byråkratiskt arbetssätt som kostar tid ochresurser helt i onödan. Man borde enkelt kunna lösa hanteringen avkartavgiften genom kvittning vid utbetalning av arealbaserat EU-stöd. Dettapå samma sätt som återbetalningen av omställningsstödet genomfördes 1995och 1996. Genom en ändring av nuvarande förordning skulle man på dettasätt förenkla administrationen högst avsevärt.Under anslaget B 3 fanns tidigare ersättning för avbytarverksamheten.Vi beklagar att regeringen med stöd nu avvecklat stödet tilldenna verksamhet. För mjölkgårdar är avbytarverksamheten helt nödvändigför att möjliggöra ett normalt liv för jordbrukarna. Det är ytterligt märkligtattregeringen fullföljt denna sociala nedrustning. För vår del är vi beredda attpå nytt stötta avbytarverksamheten. Detta ser vi som en del i ett tidigareingånget avtal med bönder.Regeringen aviserar en översyn av organisationen av jordbruks-administrationen. Vi är övertygade om att en sådan genomgång kan leda tillstora effektivitetsvinster som kommer att möjliggöra finansieringen av såvälregisterhållning som visst stöd till avbytartjänsten.Miljöförbättrande åtgärderi jordbruketFör att öka förutsättningarna för att uppnå målet att avåkermarken ska vara omställd till ekologisk odling år 2000bör anlaget ökas med . Detta för att ocksåmöjliggöra ökade insatser för marknadsstödjande åtgärderför ekologiskt producerade livsmedel.Kompletterande åtgärderinom jordbruketPå senare tid har regeringen ändrat jordbrukspolitik i denriktning vi kristdemokrater pläderat för. Regeringen föreslårnu EU-medlemskap att ska användadet framförhandlade jordbruksstödet fullt ut. Det är bara attbeklaga regeringens tidigare vägran att använda dejordbrukspolitiska möjligheter som EU-medlemskapet gav.Det har i onödan slagit ut många lantbrukare från näringen.EU:s generella stöd gynnar i huvudsak den mer miljöbelastande spann-målsodlingen på slätten. Det är mot den bakgrunden de nationelltmedfinansierade miljö-, LFA- och Norrlandsstöden blir så viktiga. Meddessa stöd kan odlingen i skogs- och mellanbygder samt kommaupp i nödvändig och någorlunda likvärdig ekonomisk bärkraft medjordbruket i slättbygd. Ett uttalat mål är också att driva på den redan inslagnainriktningen på väg mot världens renaste jordbruk. Viktiga mål är bevarandeav ur natur- och kultursynpunkt värdefulla marktyper och landskap, minskadmiljöbelastning, ökad resurshushållning och att öka och bevara höganaturvärden och biologisk mångfald.Lönsamheten i den miljövänliga mjölk- och nötköttsproduktionen - ochannan vallbaserad animalieproduktion - är mycket pressad, och ett sätt attförändra förutsättningarna är införandet av ett generellt vallstöd. Påpekas bördet nödvändiga med att stödet utgår som just generellt stöd för vall och bete ihela landet. Regeringen har äntligen insett vallstödets fördelar men på ettmycket senkommet sätt vilket innebär att medel för detta inte kommer attbetalas ut . Detta i sig är synnerligen anmärkningsvärt eftersomregeringen tidigare aviserat denna satsning men inte orkat med dessgenomförande fullt ut under innevarande år. Lantbrukare som oförskylltdrabbas av försenade utbetalningar bör kompenseras. Detta kan gälla såvälmiljöstöd som andra stödformer.Miljöstöden till kulturmiljövård och biologisk mångfald ska gagna miljönoch ge en rimlig ersättning till dem som brukar sin fastighet på ett natur-vårdande sätt. De ska vara enkla och obyråkratiskt utformade. Regeringenoch jordbruksverket har dock dessvärre krånglat till regelverket på ettorimligt sätt. Av den utvärdering som genomförts av , och framgår att regelsystemet varitkrångligt. Detta måste nu förändras så att miljöpoängsstöden utgår på ettgenerellt, enkelt och mer realistiskt sätt.Arbetet med det nya miljöprogrammet som ska börja genomföras år 2000måste påbörjas så att vi från programperiodens början har ettenkelt robust system som är lätt att administrera och därmed avsevärtbilligare än idag.I motion med anledning av propositionen om hållbartfiske och jordbruk (prop. 1997/98:2) utvecklas frågorna om miljöstödetytterligare och där återfinns också hemställan på detta område.Exportfrämjande åtgärderI takt med att svenska livsmedelsprodukter blir kända ute iEuropa ökar förutsättningarna för export. Det är därförangeläget att på olika sätt göra dessa produkter kända. Detgäller då inte minst också de ekologiskt produceradelivsmedlen. Ytterligare bör tillföras anslaget förexportfrämjande åtgärder varav hälften skall användas förmarknadsföring av ekologiskt producerade livsmedel.Utbildning och forskningUtveckling av ett mer energisnålt jordbruk är nödvändigt,och forskning och utveckling pågår i viss mån både vadgäller källa, total förbrukning och effektivitet. Exempelviskan nämnas produktion på gårdsnivå av biogas frånvallgrödor, mer energisnåla metoder för jordbearbetning,ogräsbekämpning, konservering och hantering av grödor.Avsevärda mängder av olja kan troligtvis sparas.Vid FN:s konferens för Miljö- och utveckling , förband sig i-ländernaatt gå före och utveckla hållbara produktions- och konsumtionsmönster.Forskning och utveckling av ett resurs- och energieffektivt jordbruk måstedärför ges hög prioritet. Yrkande om detta behandlas i motionen om hållbartfiske och jordbruk.En viss del av anslagen till SLU och bör också öronmärkas förutveckling av ekologiskt lantbruk syftande till uthållighet och biologisktfullvärdiga livsmedel. En målsättning bör vara av de totalaanslagen. Utvecklande forsknings-, innovations- och försöksverksamhet börinom nämnda institutioner fördelas med prioritering till den samhällsnyttasom kan nås i form av förbättrade odlings- och djurskötselåtgärder.Målsättningen att svenskt jordbruk ska ställas om till en viss andel ekologiskodling bör på motsvarande sätt överföras till europeisk nivå.FiskeEtt mål för fiskeripolitiken är att skapa förutsättningar förutveckling av konkurrenskraftiga företag inom fisket ochvattenbruket. Näringen är beroende av stabila regler och enlångsiktig och ansvarsfull hushållning med fisketillgångarna,inte minst för att bevara den biologiska mångfalden. Fisket ärockså en viktig förutsättning för levande kustbygd ochskärgård. Detta är några av skälen till att det är nödvändigtatt ge goda villkor för en livskraftig fiskenäring.Sverige deltar fullt ut i EU:s gemensamma fiskeripolitik från den 1 januari1995. Den består av resurs-, marknads- och strukturpolitik. EU har slagit fastmål och regler för den omstrukturering som pågår . Syftet är attuppnå en varaktig balans mellan fiskeresurserna och deras nyttjande. EU-stödet på fiskets område ges i huvudsak inom ramen för det strukturstöd somkan hänföras till mål 5a, anpassningen av fiskerisektorns struktur. Det ärockså enligt uppfattning angeläget att undersökamöjligheterna att bättre utnyttja EU:s stöd för landsbygdsutveckling, det s.k.5b-stödet, för fiskeberoende områden. I denna fråga borde regeringen tainitiativ så att alla möjligheter tas tillvara. Detta tas upp som yrkande imotionen om hållbart fiske och jordbruk.Under anslagsdelarna på fiskeområdet har vi inga yrkanden.