mot · GL02Ub811 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning Moderata samlingspartiet förespråkar en politik inom utbildningsområdet som karakteriseras av valfrihet, mångfald och kvalitet. De bakomliggande principerna för vår politik framgår av partimotionerna Skolan inför ett nytt sekel 100 punkter för en bättre skola (1997/98: Ub208), Kvalitet i högre utbildning och forskning (1997/98: Ub805) samt kommittémotionen Gymnasieskolan (1997/98: Ub247). Regeringens utbildningspolitik karakteriseras av ökad statlig styrning, minskad valfrihet och mångfald samt nedskärningar inom flera viktiga områden. Det har skett en utspädning av resurserna till den högre utbildningen och forskningen. Kvantitet går före kvalitet. Socialdemokraternas politik har skapat oklarhet genom att bryta upp de spelregler som den förra borgerliga regeringen lagt fast. Inriktningen mot fria universitet har ersatts av politiska tillsättningar och beslut. Regeringen använder stiftelsemedlen från de tidigare fria forskningsstiftelserna som en budgetregulator. Regeringen har tagit rollen som fördelare av antalet platser till de olika högskolorna, i stället för att bidra till utvecklingen av tydliga kvalitetsinstrument. Regeringen har centraliserat antagningssystemet och tagit ifrån högskolorna och universiteten uppgiften att bedöma förkunskapskraven för olika utbildningar. Studenternas efterfrågan är i minskad utsträckning styrande för utbudet av utbildningsplatser. I realiteten har regeringen försvårat möjligheterna för sökande till högre utbildning att välja vilket universitet eller högskola de vill läsa vid. De nya platserna fördelas i första hand till de mindre och medelstora högskolorna istället för att avspegla studenternas förstahandsval. Det finns starka skäl för att känna oro inför den utveckling som pågår. Regeringens forskningspolitik får negativa konsekvenser för den svenska kunskapsmiljön. Allvarligast är den kraftigt ökade politiska styrningen av forskningen. En begränsning av framväxande pluralism gällande forskningens finansiering tydliggörs bl. a. via ökad politisering av stiftelsestyrelser och forskningsråd. Oberoende forskare från utlandet och har ersatts av politiska representanter. Regeringen föreslår att anställningsskyddet för professorer slopas. Bakgrunden är de ändrade regler för tillsättning av professorer som man tidigare föreslagit. Vi avvisar förslaget mot bakgrund av den vikt vi lägger vid professorers professionella integritet. Oavsett om det handlar om tillsvidareanställning eller tidsbegränsade förordnanden som professor anser vi det befogat med särskilt tydliga regler i detta avseende. Regeringens förslag är särskilt oroande eftersom det ligger i linje med den förda politikens politisering av högre utbildning och forskning. I frågor där vi delar regeringens bedömning har vi inte funnit anledning att göra särskilda markeringar. Anslagsområde A Barnomsorg, skola och vuxenutbildning Vi anser att kvalitetsfrågorna måste få en mer framskjuten plats i den svenska skolan. Uppföljning, utvärdering och tillsyn är viktiga moment i strävan att skapa en god skola för alla. Vi föreslår att ett fristående i skolan skapas. Detta bör kunna ske fr.o.m. . tilldelas under ett nytt anslag A 16. Dessutom avsätter vi för bl a särskilda kvalitetshöjande insatser inom skolan under anslaget A 2. Genom att uppföljning, utvärdering och tillsyn lyfts bort från skapas möjlighet till en angelägen sammanslagning av och i skolan (). Förslag härom har tidigare presenterats av en särskild utredare i betänkandet Staten och skolan styrning och stöd (SOU 1995:60). Moderata samlingspartiet anvisar en betydande ökning av anslagen A 2 Skolutveckling och A 3 Forskning inom skolan jämfört med regeringen. Verksamheten inom dessa båda onråden är av stor vikt för att öka kunskapen om skolan och föra utvecklingen framåt. För att markera den vikt vi lägger vid förskola och skola anslår vi ytterliga medel under anslaget A 2 Skolutveckling för ett speciellt utvecklingsarbete inom förskola, grund- och gymnasieskola. Vi föreslår att avsätts för detta ändamål. Satsningen skall bl. a. omfatta en försöksverksamhet med s.k. home-learning där erfarenheter skall vinnas om hur modern informationsteknik kan användas för att skapa virtuella gymnasieskolor. En del av anslaget bör användas för fortbildningsinsatser riktade till lärare och skolledare i syfte att höja den samlade kvaliteten i skolan. Resurser från detta anslag kan även användas för försöksverksamhet med individuell skolstart efter vad som framgår av vår partimotion om skolan. Vi motsätter oss regeringens besparing på gällande anslaget A 11 Bidrag till svensk undervisning i utlandet och anvisar under detta anslag A 11. De svenska skolorna utomlands är viktiga för att underlätta tjänstgöring utomlands för anställda i såväl svenska företag som i statliga myndigheter och organisationer. I ett alltmer internationellt samhälle måste rörligheten underlättas. De svenska utomlandsskolorna innebär dessutom betydelsefull marknadsföring av och svensk kultur. Vi avvisar regeringens förslag i budgeten under anslaget A 14 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna. Vi anser att regeringen överbetonar behovet av komvuxutbildning och underskattar behovet av satsningar på kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning och tekniskt basår bedriven i högskolornas regi. Den s.k. kvalificerade yrkesutbildningen ger större förutsättningar för dem som studerar att få arbete, en traditionell vuxenutbildning vilket är ett viktigt skäl för vår bedömning. Vi återkommer under anslagsområde B till vår satsning på tekniskt basår. Vår inställning att vuxenutbildningen borde ges något mindre resurser påverkar vårt budgetalternativ. Emellertid anser vi att den som börjat en utbildning måste ges chans att avsluta den. En indragning av antalet platser måste ske med hänsyn till detta. Vi föreslår en utbildningssatsning bestående av 90 000 platser inom vuxenutbildningen och 14 000 platser inom den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen. Vi anvisar 2 till särskilda utbildningsinsatser för vuxna. Vi föreslår en offensiv satsning som syftar till att introducera och bredda användningen av den nya informationstekniken. Den nya informationstekniken måste införas och komma till användning i alla skolor och på alla nivåer. Senast vid utgången av skall alla skolor vara anknutna till Internet och ha goda tekniska möjligheter att på ett effektivt sätt använda informationstekniken fullt ut inom undervisningen. Moderata samlingspartiet anslår för en särskild IT-satsning och ytterligare . Dessa pengar förs till ett nytt anslag A 17. Anslagsområde B Universitet och högskolor Inom grundutbildningen ökar regeringen anslagen endast i blygsam omfattning för universiteten och de större högskolorna. De små och medelstora högskolorna får däremot en kraftig ökning. Vi är mycket frågande till regeringens fördelning, i synnerhet som man i propositionen ges ytterst lite information om bakgrunden till utdelningen av platser. Vi anser att fortsatt expansion av högskolesektorn måste ske med hänsyn till kravet på hög kvalitet. En snabb expansion ställer mycket höga krav på personalrekrytering, lokaler och nya organisationsformer. Det gäller inte minst vid de mindre lärosätena. Vi anser att universiteten och de större högskolorna skall byggas ut i en takt som motsvarar intresset för dem bland de sökande. Vi anser att resursfördelningssystemet skall bygga på principerna om högskolans faktiska prestationer, kvalitetskriterier och studenternas val i enlighet med de principer som den förra borgerliga regeringen slog fast. Den enskilde studentens val av högskola och högskolans kvalitet skall tillsammans med de faktiska resultat som åstadkommits vara styrande i resursfördelningsprocessen. Den andel av ersättningen som högskolorna erhåller genom studenternas val måste öka och kvalitetskriterier införas. Den viktigaste och grundläggande drivkraften för utbyggnaden av den högre utbildningen skall vara högskolornas konkurrens om studenterna. Vi avvisar specifikt ett antal direkta nedskärningar i regeringens budgetförslag. Det gäller nedskärningen inom grundutbildningen vid . KI utbildar fler yrkesgrupper än läkare och bör ges förutsättningar att bygga ut dessa utbildningar. Många av dessa är av stort intresse för avancerade delar av vårt näringsliv, bl. a. läkemedelsindustrin. Vi avvisar den besparing som regeringen i sitt budgetförslag aviserar att den tänker genomföra gällande grundutbildningen vid . Vi anslår därför 1 till anslaget B 3, och minskar anslaget B 45, Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med . Avsikten med högskolan i borde vara att ge fler platser och utbildning av högsta kvalitet. Att endast stycka av delar från förefaller föga konstruktivt i synnerhet som motsvarande organisation tidigare inte föranlett kritik. Uppbyggnaden av en högskola tar tid och resurser och den inriktning som regeringen valt riskerar kvaliteten i befintlig utbildning vilket vi inte kan acceptera. I avvaktan på ett bättre underlag om hur den tänkta högre utbildningen i skall förändras föreslår vi att inte tillåts expandera utöver den nivå som aviserats utan prövas enligt samma principer som övriga universitet och högskolor vad gäller fler platser och nya inriktningar. Vi har i vår partimotion Svensk forskning i frontlinjen (1996/97: So240) beskrivit hur den högre utbildningen i skulle kunna utformas.. Vi anser att regeringens försök med s.k. N/T-platser skall avvecklas. De har inte fungerat på avsett vis. Ett stort antal platser har stått tomma och resultaten har varit blandade. I flera fall har NT-studenter bara klarat hälften av de för studieåret utmätta poängen. Vidare har en fjärdedel av NT-studenterna hoppat av studierna. Medlen för N/T-platserna bör få disponeras direkt av högskolorna. Vi ifrågasätter den fördelning regeringen föreslår vad gäller resurserna för forskning. I vårt förslag finns utrymme för ökade resurser till forskning vid små och medelstora högskolor och till de universitet och större högskolor som i regeringens förslag tilldelats obetydliga ökningar. av de medel som regeringen anslagit under anslaget B 46 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete för forskning vid vissa specificerade högskolor bör fördelas enligt de riktlinjer vi presenterat. Vi anser att studenters och forskares rörlighet måste främjas i . Att inrätta forskarutbildning vid de mindre högskolorna i syfte att dessa skall producera sina egna lärare är feltänkt. Risken för att kvaliteten i utbildningen blir sämre och att de mindre högskolorna aldrig får tillgång till de bästa lärarna är uppenbar. Resurser till forskarutbildning skall koncentreras. Forskarutbildning bör inte anordnas vid fler lärosäten än att hög kvalitet kan garanteras. Vi avvisar ett antal förslag som bl. a. avser centralt planerade jämställdhetsmål för de olika universiteten och högskolorna. Skälen för detta är, som tidigare, att vi inte tror att insatser av detta slag gynnar jämställdheten och att vi inte anser att regeringen skall detaljreglera de högre lärosätenas verksamhet. Vi anvisar mer än regeringen till SUNET. Detta eftersom vi anser att SUNET:s roll är att vara Internetleverantör åt högskolevärlden och därutöver verka som ett nationellt kunskaps- och kompetenscenter av yppersta slag. SUNET har sin viktigaste roll i att som en institution, nära knuten till forskningens och utvecklingens framkant, verka för att Internetkompetensen höjs inom stat, näringsliv och offentlig förvaltning i och i att stödja och fördjupa det alltmer nödvändiga samarbetet mellan de kommersiella Internetleverantörerna. Vi anslår därför till anslaget B 47. Vi anvisar mer än regeringen avseende satsningar på tekniskt basår i högskolornas regi. Vi motsätter oss vidare den fördelning av platser som regeringen vidtagit och skapar därför ett nytt anslag B 50 som tillförs . Vidare föreslår vi att beslutar att till utgiftsområde 23 anslag G 1 föra för att den besparing regeringen föreslår rörande forskning skall kunna avvisas. Därutöver att avseende anslagen inom utgiftsområde 16 till forskning och forskarutbildning B 2, , B 4, , B 6 , B 8 , B 10 , B 12 , B 14 , B 16, , B 18 samt till B 46 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor tillförs ett i förhållande till regeringen ökat anslag med sammanlagt att fördelas i enlighet med de principer som angivits för fördelningen av medel för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor under ett nytt anslag B 48. Vi anser att kan genomföra besparingar på under det kommande budgetåret. Vi anser vidare att CSN:s rådgivande roll måste ses över och hänvisar till partimotionen Kvalitet inom högre utbildning och forskning (1997/98:Ub805). Anslagsområde D Nationella och internationella forskningsresurser måste ha en långsiktig och målinriktad forskningspolitik som tar sikte på en kunskapsuppbyggnad av världsklass. Regeringen försöker dessutom både dölja och avsäga sig det direkta ansvaret för fortsatta besparingar. Vi avslår den föreslagna anslagsdisponeringen och ansvarsfördelningen avseende internationell forskningssamverkan. Vi förordar att anslaget om internationell forskningssamverkan bibehålls och anslår till anslag D 19. Vidare överförs från anslaget B 4 under utgiftsområde 21 för att säkerställa satsningen på fusionsforskningen och deltagande i internationella fusionsforskningsprojekt. Tekniken kan komma att ge ett väsentligt bidrag till världens energiförsörjningen från mitten av nästa århundrade och framåt. Dessa ingår under anslaget D 19 Internationell forskningssamverkan. Vi avslår regeringens förslag att avveckla Rådet för högpresterande datorsystem. Vi anslår till för att fullfölja satsningen på s k superdatorer. Vi satsar mer än regeringen under anslaget D 3, . Dessa pengar hämtas från anslaget J 1 under utgiftsområde 17. Vi satsar mer än regeringen på det medicinska respektive det tekniska forskningsrådet och mer på det naturvetenskapliga forskningsrådet. I vår alternativa budget anslår vi sammanlagt mer än regeringen inom verksamhetsområde D för en förstärkning av forskningsråden, europeiskt forskningssamarbete samt dyrbar vetenskaplig utrustning. Anslagsområde E Gemensamma ändamål Regeringen avsätter under anslaget E 2. Utvecklingsarbete inom område m.m. En besparing om föreslås. Skillnaden i vårt budgetförslag på utgiftsområde 16 jämfört med regeringen framgår av nedanstående tabell. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Förslag i sammandrag () -1 670 333 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Bidrag till svensk undervisning i utlandet Särskilda utbildningsinsatser för vuxna -1 800 000 -2 176 000 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Medel att fördela för forskning och forskarutbildning Särskilda utgifter för forskningsändamål Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning Utvecklingsarbete inom Utbildningsdeparte-mentets område m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tekniska och naturvetenskapliga utbildningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskoleverksamhet i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principerna och omfattningen av utbyggnaden av den högre utbildningen under budgetåren 19982000, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på forskning vid universitet och högskolor, att avslår regeringens förslag att överföra de internationella forskningsresurserna till myndighetsnivå i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och forskarutbildning, att avslår regeringens förslag att lägga ned rådet för högpresterande datorsystem i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 3 Forskning inom skolväsendet, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 4 Genomförande av skolreformer, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar avveckla i skolan, i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 11 Bidrag till svensk undervisning i utlandet, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 14 Särskilda vuxenutbildningsinsatser för vuxna, anvisa 2 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 16 , anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget A 17 IT-satsning, anvisa 1 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget B 3 , anvisa 1 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget B 13 , anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget B 45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget B 46 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget B 47 SUNET, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget B 49 Medel att fördela för forskning och forskarutbildning, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget B 50 Tekniskt basår, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget C 3 , anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget D 3 , anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget D 5 , anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget D 7 , anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelning för av medel till universitet och högskolor för grundutbildning, att beslutar att under anslaget D 9 , anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget D 17 Särskilda utgifter för forskningsändamål, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget D 18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget D 19 Europeisk forskningssamverkan, anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att under anslaget E 2 Utvecklingsarbete inom område m.m., anvisa 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag till tilläggsbudget avseende utgiftsområde 16, anslag B 45 i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att avslår regeringens förslag till tilläggsbudget avseende utgiftsområde 16, anslag E 1 i enlighet med vad som anförts i motionen.1 1 Yrkandena 34 och 35 hänvisade till FiU.