mot · GL02U613 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U613av m.fl. (mp,m,c,fp,v,kd ) Brotten mot mnskligarttigheter i TibetDet politiska frtrycket och brotten mot mnskliga rttigheterhar kat orovckande i Tibet.Politiska fngar, vilka inkluderar buddistiska nunnor, somgenomfrt fredliga protester, vldtas och torteras ifngelserna. De tappas p blod och undanhlles mat, vatten,luft och vrme. Bland fngarna finns ocks barn. finns detver tusen politiska fngar i Tibet.Fortsatt frtryckFrhoppningen att en ny politik skulle inledas i efterDeng Xiaopings bortgng har inte infriats. Inte heller JiangZemins befstande av sin makt vid den femtondepartikongressen inger ngra strre frhoppningar om enfrndring. r ytterst ansvarig fr den politiksom innebr att , enligt , avrttarlika mnga fngar som resten av vrlden tillsammans. Han rocks ansvarig fr Laogai, dvs. det straffarbetssystem, somopererar med hjlp av omkring tusen fngelser, arbetslgeroch hkten.Det politiska frtrycket i r inte bara vrre n i det vriga utanskiljer sig ocks p viktiga punkter. I utgr de politiska fngarna dvs.de som fngslats p.g.a. brott mot den nationella skerheten, enligt officiellakinesiska uppgifter , vilket innebr en 20 gnger s stor andelsom i det vriga . Detta uppger medlemmarna i en tysk sjumanna-delegation, the Parliamentary Foreign Relations Subcommittee on HumanRights med flera delegationer som undersktsituationen fr de mnskliga rttigheterna i . I skiljer sigfrtrycket frn det vriga s till vida att det riktar sig direkt mot dentibetanska kulturen och identiteten.OmskolningskampanjSedan en tid tillbaka pgr en omskolningskampanj riktadmot svl tibetanska tjnstemn och kadrer som munkar ochnunnor. Munkar och nunnor tvingas skriva under endeklaration dr de frnekar . Som en fljd avvgran att skriva under fngslas och torteras de. Andra flyrtill fr att slippa skriva p. Detta har lett till attomkring 20 000 tibetanska flyktingar kommit till Indiensedan 1989.Panchen LamaGenom den politik som inleddes fr omkring tv r sedan isamband med erknnande av den nye PanchenLama, den andre laman i den tibetanska buddistiskahierarkin, och som har intensifierats ,utpekas hela den tibetanska kulturen som ett uttryck fr denregerande verklassens kultur, som br bekmpas. Detframgr av ett tal som den kinesiske partisekreteraren i hll , enligt InformationNetwork ().SkolanDenna politik pverkar ocks skolsystemet, som alltmerkommit att bli ett verktyg fr att marginalisera den tibetanskakulturen enligt en rapport om utbildning frn theTibetan . Trots attdet r klart att byggt ut skolundervisningen i , framfr allt gynnat de kinesiska invandrarnas barn.Huvuddelen av skolorna har byggts i stder och ttorter drkineser flyttat in. Omkring en tredjedel av de tibetanskabarnen fr verhuvudtaget ingen skolundervisning. Dettasammanhnger delvis med att de bor i otillgngliga omrden,men framfr allt med de hga skolavgifter som tibetanskabarn, men ofta inte kinesiska barn, mste betala. Dessaavgifter kan uppg till i mnaden i ett land drmedelinkomsten ligger p enligt officiellakinesiska uppgifter frn 1992. Dessutom mste frldrarna iallmnhet betala mutor fr att barnen skall f g i skolan.Skolbarnen tvingas ocks spionera p sina frldrar ochutfra arbete fr militren. De utstts ocks frtortyrliknande straff; bl.a. hnder det att barn fr st p kn ikrossat glas med allvarliga skador till fljd.P har det tibetanska sprkets stllning frsvagats, s till vidaatt kinesiska, ett sprk som helt skiljer sig frn tibetanskan, numera skallvaraundervisningssprk p alla niver. Detta har ocks lett till att de tibetanskabarnen diskrimineras och sls ut vid intrdesexamina till mellanstadiet ochhgre niver inklusive . Diskrimineringen mot den tibetanskabefolkningen har lett till kad arbetslshet, ungdomskriminalitet, prostitutionoch alkoholmissbruk.Dalai LamaSamtidigt fortgr demokratiseringsprocessen i exil och delvisi hemlighet i . hller fast vidickevldslinjen trots att grupper bland tibetanerna, framfrallt i och bland ungdomen, brjar tappa tlamodet ochtalar om att ta till vld fr att befria sig. Det r allts av storvikt att omvrlden stder den tibetanska ickevldskampenfr oberoende och demokratiseringsprocessen samt ingriperfr att f till stnd villkorslsa frhandlingar mellan DalaiLama och hans exilregering och den kinesiska ledningen. Detr viktigt att FN genom sin generalsekreterare utser ensrskild representant fr att starta och hjlpa till medgenomfrandet av en sdan process. har nufrngtt kravet p sjlvstndighet fr att undanrja hindrenfr frhandlingar. En viktig frga r ocks stdet tilltibetanska radiostationer, bl.a. Voice of , som sndermot . Genom dessa sndningar sprids och demokratistrvanden. Det sker genom enstiftelse i som samarbetar med tibetanska journalister.I Dharmsala, dr har sin exilregering kar flyktingarna frnTibet fr varje r och det r mycket viktigt med bistnd, speciellt med denstora kningen av flyktingar. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att verka i skerhetsrdet fr att meningsfulla frhandlingarmellan tillsammans med den tibetanska exilregeringen och denkinesiska ledningen kommer till stnd under FN:s verinseende,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om en srskild representant fr sdana frhandlingar,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om radiostationen ,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att internationellt skall verka fr att politiskafngar frislpps,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om den lille ttarige Panchen lama,6. att som sin mening ger regeringen till knna att brverka fr att opartiska inspektioner tillts i fngelserna,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att alla barn br slppas fria frn fngelserna,8. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om behovet av bistnd till flyktingbesttningen i Dharmsala iIndien.