mot · GL02N274 · 1997-10-06 00:00:00 — 2 Några grundläggande principer 3 Ny tid för näringslivet 4 Tre strategiska områden 5 Näringslivspolitik för nya företag 5.1 De små företagen är viktiga för 5.2 Det ska vara enkelt att starta och driva företag 5.6 Långsiktigt risktagande spridning av risker 6 Företag måste ha god tillgång till kapital 6.1 Ta bort dubbelbeskattningen 6.2 Återgå till gamla regler för momsredovisning 6.3 Stimulera privatpersoner att investera 6.4 Sparande bör uppmuntras 8 Skattepolitik för miljö och tillväxt 8.1 Beskattning av arbete 8.2 Beskattning av kapital 8.4 Minskad förmögenhetsskatt på aktier 8.5 Beskattning av fåmansföretag 9.1 En arbetsrätt för 2000-talet 9.2 Arbetstid utifrån människors och företags behov 9.3 med människan i centrum 9.4 Ny modell för lönebildning 10 En reformerad arbetsmarknadspolitik 11 Framtidens jobb finns i tjänstesektorn 11.2 Hemservice på tre sätt 12 Att möta framtiden 12.1 Forskning, utveckling och innovationer 12.2 Utbildning och kompetensutveckling 12.2.1 Utbildning för företagande 12.3 Ökat samarbete mellan utbildning och näringsliv 13 Reformera den offentliga sektorn 15 IT och kommunikationer 16.2 Skattemoral och ekobrott Långsiktigt måste ett land som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och rika möjligheter till arbeten bedriva en näringspolitik som stimulerar enskilda initiativ och företagande. Politikens roll är i detta sammanhang att skapa en god jordmån för nya och växande företag. Inriktningen av ekonomiska politik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner det vara mödan värt att starta eller utveckla ett företag. har utvecklats från att ha varit ett av fattigaste jordbruksländer till ett av världens rikaste länder runt 1970. Denna utveckling har byggt på förädling av råvaror och viktiga uppfinningar i en miljö av stabila institutioner och ett företagarvänligt klimat. Under har förutsättningarna för företagande och ekonomisk utveckling gått kraftigt bakåt i . Vänstervågen som kulminerade förde med sig en era av lagstiftning och en dramatisk höjning av skatten på arbete. Detta har starkt hämmat välfärdsutveckling. Från att ha legat på 3:e plats bland 1970 har vi nu halkat ner till 17:e platsen vad gäller BNP per invånare. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärden och sysselsättningen genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. Det är olyckligt även när det gäller villkoren för företagande att så många fortfarande uppfattar det som om staten har huvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivå, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och de nya jobben blir färre. Problemet är att den socialdemokratiska regeringen saknar en vision om hur ska utvecklas med nya och växande företag. Därför saknar man naturligtvis också en strategi för hur en sådan utveckling ska kunna åstadkommas. Regeringen är fånge i sin egen negativa retorik från förra mandatperioden och valrörelsen. De reformer som fyrklöverregeringen då genomförde för att stärka arbete, sparande och företagande misstänkliggjordes och baktalades för att rivas upp tillsammans med efter valet. hävdar att det politiska systemets huvuduppgift är att skapa så goda och stabila förutsättningar som möjligt för individernas, familjernas och företagens utveckling. Den som ska starta och driva ett företag måste ha en vision och en affärsidé. För att lyckas som företagare krävs något av en passion för att orka över alla de hinder och motgångar som möter. Inte många vill delta i spel där reglerna ständigt ändras under pågående match. Detta har hämmat utvecklingen i . Nedan följer en kristdemokratisk vision och strategi för hur ska återupprättas som välfärdssamhälle, byggt på ett växande personligt ansvarstagande där individer, familjer och företag tillsammans utvecklas och växer. 2 Några grundläggande principer Social och ekologisk marknadsekonomi förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi. Idéerna utvecklades efter som en motvikt till kapitalismen/liberalismen och marxismen/socialismen. Den kristdemokratiska marknadsekonomin vill förena frihet och solidaritet. Grundläggande är frihet under ansvar. En god balans mellan den enskilde och samhället eftersträvas. Marknadsekonomin uppmuntrar till enskilda initiativ och ansvarstagande. Statens roll ska vara att sätta ramarna för en sund konkurrens, kontrollera tendenser till kartell- och monopolbildning, ta särskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra social trygghet för alla samt se till att miljöhänsyn tas. Jordens resurser bör användas så att vi med gott samvete kan överlämna dem och en god miljö till kommande generationer. Regleringar, kontrollinstrument men också ekonomiska styrmedel måste användas för att stimulera den ekonomiska aktiviteten till en långsiktigt hållbar produktion och konsumtion. statsfinanser är en grundläggande förutsättning för en positiv ekonomisk utveckling. Privat äganderätt och avtalsfrihet Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga avtal mellan självständiga aktörer. Detta förutsätter en privat äganderätt. I jämförelser med andra västeuropeiska länder har ett sämre lagligt skydd för äganderätten, särskilt när det gäller ersättning vid expropriation. anser att den enskilda äganderätten måste erkännas som fundamental princip och ges grundlagsskydd. Den som till exempel tvingas avstå egendom genom expropriation bör ges full ersättning från staten. Kollektivt fondägande står i strid med den enskilda äganderätten. Försök att använda AP-fondernas kapital till uppköp av det svenska näringslivet måste avvisas. Vid konkurser är utdelning till framför allt leverantörerna närmast försumbar. Detta bör rättas till genom att statens och bankernas förmånsrätt försvagas och att konkursförfarandet förenklas genom en övergripande översyn av hela den gällande konkurslagstiftningen. Man måste kunna lita på ingångna avtal. Ett inte oväsentligt problem är en allmän försvagning av det etiska medvetandet och rättsuppfattningen som även berör det ekonomiska livet. En sund marknadsekonomi förutsätter en gemensam etisk grund där dygder som personligt ansvarstagande och hederlighet betonas mer aktivt än vad som skett i vårt land . Ekonomin är ett av de områden som mest påverkas av kulturella förhållanden. Man kan finna ett tydligt gemensamt drag för de områden där nyföretagande blomstrar: tillit. Det handlar om att vi förväntar oss ett visst beteende av våra medmänniskor. Där man samarbetar och litar på varandra, där frodas företagsamhet. Tillit är inte något som kan skapas genom direkta politiska beslut. Politiken måste ändock bidra till en process där samhällets inneboende tillit förstärks. Denna process måste dessutom förstärkas genom att familjerna och skolan får bättre förutsättningar att fungera och förmedla positiva normer. Det personliga ansvarstagandet måste stärkas på bekostnad av kollektivism och centralstyrning. Denna princip är central i den kristdemokratiska ideologin. En brytning av den etiska förflackningen kan endast ske genom att vi alla tar ett ökat personligt ansvar. Resurser måste ges mer direkt till de enskilda individerna så att ansvarstagandet ges realistiska möjligheter att fungera. I har funnits en samhällsordning uppbyggd utifrån centralism och maktcentrering. När nu regleringstänkande och centralism framstår som ett praktiskt misslyckande behövs ett ideologiskt verktyg för maktfördelningen. Den kristdemokratiska subsidiaritetsprincipen är en god utgångspunkt för en ny syn på maktfördelning i all mänsklig organisation, även i relationen näringslivsamhälle. Subsidiaritetsprincipen innebär att beslut ska tas och uppgifter utföras på lägsta möjliga effektiva nivå. ska det finnas en högre nivå som kan verka stödjande för den lägre nivån. Det handlar om rätt makt på rätt plats. Vill en högre nivå ta åt sig en uppgift från den lägre nivån måste den högre nivån bevisa att den lägre nivån är ur stånd att fullgöra sin uppgift på ett tillfredsställande sätt och att den högre nivån kan göra det bättre. Statens roll i näringspolitiken Statens roll i samhällsekonomin ska vara att sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten agerar såväl domare som spelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ett optimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna. Denna strävan efter tydlig ansvarsfördelning får stöd av de flesta nationalekonomer som bekräftar att en stabil makroekonomisk miljö är avgörande för att främja tillväxten. I lika stor utsträckning ger de belägg för att en allt för hög andel offentlig konsumtion vanligen är tillväxthämmande på grund av undanträngningseffekter och att det finns ett starkt negativt samband mellan stigande marginalskatter och tillväxt. Det är långsiktigt ytterst viktigt för det ekonomiska livet att de regler och förordningar staten inrättar är långsiktiga och därmed pålitliga. Avsaknad av linje och framförhållning i besluten skapar osäkerhet bland de ekonomiska aktörerna. Hur ska någon våga investera och anställa när de vanor och regler som gällde inte gäller ? En stor del av den svenska ekonomiska tillbakagången kan säkerligen förklaras av den osäkerhet som många och snabba och ibland ogenomtänkta politiska reformer och regeländringar lett till. Marknadsekonomin förutsätter en effektiv konkurrenspolitik som förhindrar marknadsdelning, prissamverkan och som utövar fusionskontroll. Konkurrenspolitiken kan dämpa prisstegringstakten. Den svenska konkurrenspolitiken bör harmoniseras med utvecklingen inom Europeiska unionen. Politiska regleringar kan i vissa fall vara motiverade av t ex sociala eller miljömässiga skäl. Onödiga regleringar måste motverkas eftersom de leder till samhällsekonomisk ineffektivitet. I finns drygt 3 400 lagar och förordningar samt över 10 000 myndighetsregler. De områden där regleringar är speciellt vanligt förekommande är livsmedelssektorn, bostads- och byggmarknaden. Många indikationer finns på att en stor del av det potentiella nyföretagandet hindras av ett alltför omfattande regelverk. En ökad avreglering bör ske för att ge utrymme för konkurrens. bör konkurrenslagen skärpas och övervakningen bli effektivare. Monopol och oligopol, såväl privata som offentliga, ska alltid motverkas. Avreglering bör gå hand i hand med ökat personligt ansvar och ett etiskt riktigt handlande. Minskad yttre styrning och formella regler måste vägas upp av en personlig inre etisk kompass och övertygelse, inom ramar som uppmuntrar den enskilde till arbete, sparande och ansvarstagande. som allt fler kommuner börjat upphandla tjänster från den privata sektorn har fler och fler gått ut och konkurrerat med privata företag på den öppna marknaden. finns cirka 2 000 kommunala bolag. är konkurrensen mellan dessa bolag och de privata osund. Drygt hälften av alla anmälningar till riktar sig mot kommuner, landsting och statliga organ. är det svårt att komma åt den sneda konkurrensen. Konkurrenslagen har en paragraf som bland annat tar sikte på underprissättning, men för att denna ska kunna användas krävs att aktören har en dominerande ställning på marknaden och att syftet med prissättningen var att slå ut konkurrenter. Dagens kommunallag är inte heller tillräcklig för att precisera hur långt den kommunala kompetensen sträcker sig. Vi menar att reglerna på detta område måste skärpas och tydliggöras. Dessutom måste kommunernas kompetensområden klargöras. Nya idéer uppkommer alltid i huvudet på en person. Idéer och visioner uppstår och växer hos enskilda människor i en kreativ miljö. Förverkligandet av idéerna kräver mer av samverkan i företag och olika nätverk. Det land som inte förmår identifiera och uppmuntra drivkrafterna till företagande, innovationer och utveckling kommer aldrig att lyckas i sina målsättningar när det gäller ekonomisk utveckling och låg arbetslöshet. Vissa ideologier är bättre än andra som utgångspunkt för detta. Andra ideologier är därmed sämre. Klasskampsperspektivet ger inte sällan en snedvriden syn på företagandet och dess villkor. Partier med ett sådant grundkoncept söker oftast lösningar på växande arbetslöshet och fallande välfärd i den traditionella arbetsmarknadspolitiken. däremot menar att den traditionella konjunkturorienterade sysselsättningspolitiken nu måste ge plats för djupverkande och långsiktiga insatser som främjar de verkliga förutsättningarna för företagande och tillväxt. Detta kan bara åstadkommas genom ett ökat personligt ansvarstagande, positiva och stabila regler och en kraftfull tillväxtpolitik som bygger på så kallade strukturella åtgärder bland annat för en modernare och mer flexibel arbetsrätt och en bättre lönebildning. En helt avgörande faktor för att lyckas öka företagandet och få ner arbetslösheten är den attityd till företagande som det politiska etablissemanget utstrålar. Inte i ord, utan i handling. Regelverket måste ge stark motivation för att starta och driva företag. Politikerna måste helt enkelt lära sig spelreglerna för företagsutveckling. När attityderna ändrats så att framgångsrika småföretagare uppmärksammas och behandlas på samma sätt som sportstjärnor och popstjärnor har vi kommit närmare målet. Vilka är då drivkrafterna bakom företagande? Vi vill skapa något, att driva ett företag ger en känsla av frihet. Vi ska ständigt växa, både som företag och individer, vi hoppas också få en hyfsad lön för mödan, svarar en av delägarna till ett av mest framgångsrika nya datanätverksföretag. Olika människor har naturligtvis olika drivkrafter, men vissa saker är gemensamma. Man vill bli uppmärksammad, få uppskattning, göra något för sin familj, sina medarbetare, sin bygd. Alla vill naturligtvis också trygga sin ekonomi genom att få företaget lönsamt. Detta ger också den största tryggheten för medarbetarna, långivarna, leverantörerna och samhället som kan se fram mot de skatteinbetalningar som följer på löneinkomster och vinst. För att kunna skapa de bästa förutsättningarna för företagen att växa och utvecklas måste de politiska partierna förstå och acceptera drivkrafterna hos dem som vågar ta språnget att starta eget, investera och nyanställa. 3 Ny tid för näringslivet När framtidens näringsliv, åtgärder för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning diskuteras är det viktigt att beakta de dramatiska förändringar som gör att de gamla recepten inte längre fungerar. Viktiga förändringar är bland annat globalisering, regionalisering, utvecklingen i , höjd utbildningsnivå och informationstekniken. Dessa förändringar innebär nya förutsättningar för den nationella politiken. Den miljö av nationella monopol och regleringar mot utlandet som fanns för bara gav vissa möjligheter att driva en nationell särpolitik. Detta är inte längre fallet. blir allt djupare integrerat i och är en del av den internationella marknaden med mycket begränsat utrymme att driva en avvikande näringspolitik med detaljregleringar och selektiva åtgärder. Däremot är de politiska ramarna, som bland annat ska stimulera expansion och sysselsättning, fortsatt viktiga. Världshandeln ökar nu 2,5 gånger så snabbt som världsproduktionen och i ett helt nytt konkurrensläge. Gamla nationellt skyddade branscher och sektorer utsätts för konkurrens. Det snabbväxande är på frammarsch också internationellt. Ett vitaliserat försöker öka sina marknadsandelar i . Det räcker inte för oss svenskar att kunna konkurrera i nu är det världskonkurrens som gäller. En miljard människor tar , under loppet av en enda generation, klivet från fattigdom till en sorts global medelklasstillvaro. Efter uppstigande till världstoppen, kommer först de fem tigrarna , , , , . I nästa våg kommer bland annat och Kinas kustregioner. Därefter står inland, och delar av i tur. Ingen vet hur länge den snabba tillväxten kan fortsätta, men har i en rapport dragit upp ett scenario, enligt vilket dagens i-länder minskar sin andel av världsekonomins totala produktion från två tredjedelar till en, medan ökar sin andel från en till två tredjedelar. Under de kommande decennierna sker därmed en aldrig skådad överföring av ekonomisk och sannolikt också politisk makt bort från den gamla i-världen i väst. Varför sker detta? Det rör sig om djupgående förändringar av världsekonomins funktionssätt. Informationstekniken kommer att förändra praktiskt taget all mänsklig verksamhet inte bara näringslivet utan våra privatliv, sjukvård, utbildning, nöjen och så vidare. Inom näringslivet handlar det inte bara om de så kallade IT-företagen, utan alla företag är IT-företag i den meningen att alla slags företag kommer att tappa konkurrenskraft och slås ut om de inte följer med i utvecklingen. Ny teknik förändrar gamla strukturer. leddes stora företag som pyramider, med tydlig orderstruktur. fungerar de mer och mer som nätverk av små och medelstora företag, vilka knyts samman med modern datateknik. Genom globala nät kan man kommunicera dygnet runt och samverka utan att behöva klumpas samman i otympliga storföretag. Det bästa exemplet är kanske ABB, som fungerar som ett nätverk av 4 000 profit centers i över 100 länder. De bildar tillsammans en jättelik matris, där produktionen flyttas till just den ruta där den passar bäst. Sådana omflyttningar går numera allt lättare. Det finns därför inte längre något tydligt samband mellan kvalitet och kostnader. måste företagen, förenklat uttryckt, välja mellan att producera med hög produktivitet och kvalitet men till höga kostnader å ena sidan eller att välja lågkostnadslokalisering men då acceptera lägre kvalitet. , däremot, blir det allt vanligare och lättare att kunna producera billigt men ändå med hög kvalitet. Allt fler regioner med låga kostnader öppnas för modern produktion, som det blir allt lättare att flytta modern teknik dit. Uppgiften för den nationella politiken kan beskrivas som att i den öppna och avreglerade regionen eller i delar av densamma skapa tillräcklig attraktionskraft så att internationellt (och svenskt) kapital, kompetens och teknik lockas hit. Det förutsätter i allmänna ordalag en miljö för företagande som är så bra att fler företag väljer att etablera sig här. Fattiga länder som börjar sin industrialisering får vanligen sin attraktionskraft genom låga lönekostnader. Därefter klättrar de uppåt och adderar annan kompetens, alltmedan kostnaderna stiger. har höga kostnader, en liten hemmamarknad och vi ligger avsides. Det betyder att vi för att skapa god attraktionskraft måste kompensera för dessa nackdelar genom att vara desto bättre på andra områden. Det handlar till exempel om god infrastruktur, skatteregler som gynnar arbete, sparande och företagande, tillgång till god kompetens, tillgång till speciella kulturer, sunda offentliga finanser och frihandel. De snabbväxande regionerna i världen kännetecknas just av att de har lyckats skapa sådan attraktionskraft och attraherat ny produktion i stor skala. Recepten har skilt sig åt i vissa avseenden, men gemensamt för dem alla är satsningen på exportdriven tillväxt, avreglerade marknader, aktiva åtgärder för att locka internationellt kapital, liten offentlig sektor i förhållande till den privata, högt sparande och goda utbildningssystem. har uppenbarligen under det senaste kvartsseklet bedrivit en felaktig och misslyckad politik. Landet har under en lång rad av år haft en alltför svag tillväxtkraft. Från att 1970 ha varit det tredje rikaste landet bland ligger nu på plats 17 och har passerats av en rad länder som betraktats som betydligt fattigare än . Den svenska modellen som med rätta beundrades över hela världen har undan för undan underminerat sig själv. Den internationella integrationen, utmaningen från nya konkurrenter och de kvardröjande svenska skuldproblemen kommer tillsammans att kräva en fortsatt anpassning av den svenska ekonomin till den internationella konkurrensens krav. har ett kvartsekels försummelser att ta igen, som ribban från omvärlden höjs. Oförmåga att inse och erkänna detta kommer bara att fördjupa förvirringen, då klyftan mellan den nödvändiga marknadsanpassade ekonomiska politiken å ena sidan och traditionell vänsterretorik å den andra kommer att bli allt mer oöverstiglig. 4 Tre strategiska områden Vår uppfattning är att det är framför allt tre områden som kommer att vara särskilt expansionsstarka. Det gäller framväxten av informationssamhället (IT), miljö- och energisektorn samt tjänstesektorn. I tjänstesektorn tror vi särskilt hushållens efterfrågan kan leda till nya expansiva företag. Den revolution som pågår på IT-området kommer att innebära en mängd nya arbetstillfällen, inte minst vad gäller utbildningen och arbetet med att få en folklig förankring av IT. Med IT ges mer likartade förutsättningar för olika regioner genom att fysiska avstånd får mindre betydelse. Det ger möjligheter till ökad växtkraft och stärkt nyföretagande i geografiskt avlägsna regioner. Inom miljö- och energiområdet kommer arbetstillfällena att öka högst avsevärt när vi ställer om samhället utifrån ett resursbevarande och ekologiskt synsätt. Omställningen av energisystemet till förmån för energieffektivisering och utveckling av förnybar energiproduktion är ett område som kommer att spela en stor roll i förnyelsearbetet de kommande 1020 åren. Miljökvalitetssäkring inom den samlande produktionsapparaten är ett annat område. Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag. Uppdragsverksamhet bedöms vara den stora tillväxtsektorn fram . En slumrande bransch med stor potential är hushållssektorn. Varje vuxen lägger i genomsnitt ner på hushållsgöromål. Totalt innebär detta 3,7 miljoner heltidsarbeten. Höga skattekilar gör att den legala marknaden för tjänster riktade till hushåll är näst intill obefintlig, medan en omfattande svart sektor breder ut sig. Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb. Skatten på arbete måste minska. Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme för tjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer och underhåll, angeläget. De mindre företagen kommer att bli allt viktigare för . Jämfört med 1950 finns färre jobb i den privata sektorn. Hela sysselsättningsökningen sedan har skett i den offentliga sektorn. finns dock totalt sett inget utrymme för fler jobb i den offentliga sektorn. Det är istället i det privata näringslivet nya jobb måste skapas. Och främst i de små företagen. Även de traditionella näringarna, skogen och stålet, liksom industrin kommer att vara betydelsefulla. Den förnyade näringspolitiken måste dock ta sin främsta utgångspunkt i de nya näringarna och de små företagen. 5 Näringslivspolitik för nya företag 5.1 De små företagen är viktiga för Det är viktigt att får ett mer småföretagsvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företag som har störst möjlighet att expandera genom nyanställningar. ökar främst sin produktivitet genom ökad automatisering. Det är avgörande för vår framtid att små företag kan utvecklas och bli den breda bas av decentraliserade företag som krävs för att vår exportindustri ska kunna fungera i en ökad konkurrens och att det ska gå att leva och försörja sig i hela vårt land. De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sin verksamhet till utlandet, medan de små och medelstora företagen i större utsträckning stannar kvar i med sin verksamhet.