mot · GK02T85 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996:97:137 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället Målen förtrafiksäkerhetsarbetetMiljöpartiet de gröna anser att den av regeringen föreslagnanollvisionen är ett bra långsiktigt mål förtrafiksäkerhetsarbetet. Nollvisionen ligger i linje medriksdagens trafiksäkerhetsmål, eftersom nollvisionen är denyttersta konsekvensen av att fortlöpande minska antalet dödaoch skadade i trafiken.Miljöpartiet förutsätter att dagens trafiksäkerhetsmål ligger fast och fårfunktionen av delmål då de nu kompletteras med ett långsiktigt mål, noll-visionen. Detta framgår inte helt klart av propositionen och bör understrykasav riksdagen.Barn och trafikI trafiksäkerhetsmål betonas särskilt barnensproblem i trafiken:Risken att dödas och skadas i trafiken skall minskas i högre grad för deoskyddade trafikanterna än för de skyddade. Barnens problem skall särskiltbeaktas.Trots denna mycket tydliga markering från sida,har inte barnens trafiksäkerhetsproblem särskiltuppmärksammats i det praktiska trafiksäkerhetsarbetet, somvägleds av det nationella trafiksäkerhetsprogrammet. I dettaprogram läggs särskild vikt vid tio s.k. reformområden inomvilka insatser vidtas för att lösa olika trafiksäkerhetsområden.Barns trafiksäkerhet har inte något eget reformområde i det nationellatrafiksäkerhetsprogrammet. Barnens trafiksäkerhet har därför inte kommit attprioriteras på det sätt som avsåg i sitt beslut om trafiksäkerhets-målen.Vad som i stället har hänt är att det vid upprepade tillfällen uppståttkontroverser om barn och trafik mellan dem som har att genomföra detnationella trafiksäkerhetsprogrammet, främst , polisen, kommuner-na genom samt NTF. Detta har bl.a. lett till attden utredning om trafikutbildning i skolan som skulle utgöra underlag förpromemorian "På väg mot det trafiksäkra samhället" och sedermera proposi-tionen inte kom fram . Barns säkerhet i trafiken behandlas över huvudtaget styvmoderligt i promemoria och proposition. Mot bakgrund av ovan-stående har två förslag:- För det första anser vi att regeringen skall uppmanas att verka för attbarns trafiksäkerhet skall uppmärksammas i ett särskilt reformområde idet nationella trafiksäkerhetsprogrammet.-- För det andra föreslår vi att beslutar att ge regeringen iuppdrag att tillsätta en opartisk kommission för att granska hur den delav trafiksäkerhetsmål som berör barns problem i trafikenhar genomförts i det praktiska trafiksäkerhetsarbetet.-Nollvisionen ställer krav påminskning av vägtrafikenTrafiksäkerheten på vägarna kan förbättras på främst sexsätt: minskad vägtrafik, sänkt hastighet på vägarna, minskad rattonykterhet, förbättrad information, transportinformatik samt utbildning, förbättrat underhåll av gång- och cykelbanor, bättre laglydnad,Cirka 700 svenskar drabbas av cancer till följd avluftföroreningar, där biltrafikens utsläpp utgör dendominerande föroreningskällan. Hälften av demiljöcancerdrabbade dör en förtida död p.g.a. sin sjukdom.Antalet döda i trafiken har varit igenomsnitt 600 personer , som 60 000 till80 000 personer skadats under samma period.Propositionen redovisar utförligt sambandet mellan storleken på transport-arbetet och antalet skadade och dödade i trafiken. Det är naturligtvis så attmindre biltrafik innebär proportionellt mindre skador och dödsfall.Minskad biltrafik innebär också mindre luftföroreningar. Lägger mansamman dessa samhällets totala kostnader för dödsfall, skador på hälsa ochmiljö m.m. är det uppenbart att en minskning av vägtrafiken är det mesteffektiva sättet att öka trafiksäkerheten som man minskar miljö-skadorna.Men propositionen diskuterar över huvud taget inte det krav på vägtrafik-minskning som den föreslagna nollvisionen ställer. I stället diskuterar manhuvudsakligen vägtrafiksystemets utformning och funktion i främst teknisktoch juridiskt hänseende.Miljöpartiet menar att en konsekvent satsning på att öka det gemensammaresandet på bekostnad av enskilt resande i främst personbilar, gör att trafik-olyckorna liksom miljöstörningarna minskar. Detta är det samhälls-ekonomiskt mest effektiva sättet att förändra våra personresor. Det är denväg till ökad trafiksäkerhet vi bör utnyttja i första hand.Vi menar dock att trafiksäkerheten är så pass viktig i sig själv att enminskning av vägtrafiken måste kombineras med ytterligare åtgärder, vilkaredovisas i det följande.Sänk hastighetenMiljöpartiet har krävt en generellhastighetssänkning på våra vägar. Det är viktigt attfå mer enhetliga hastigheter för olika fordon, så länge detinte handlar om generella hastighetsökningar.När det gäller hastigheten i tätorter, delar vi regeringens bedömning att denfaktiska hastigheten bör vara högst vid tider och platser därgående och cyklister på ett planlagt sätt blandas med biltrafik. I övrigt bör50 km/tim behållas som normalhastighet.Hastighetsnedsättningar bör dessutom göras i ökad utsträckning av såvältrafiksäkerhets- som miljöskäl i särskilt drabbade områden.I dag är det enbart som får sänka hastigheten på vägar utanförtätorterna. har tidigare föreslagit att såväl länsstyrelse somkommun skall ges rätt att sänka hastigheterna av såväl säkerhets- som miljö-skäl på alla vägar inom deras respektive geografiska verksamhetsområden.De skall däremot inte ha rätt att höja hastigheten - den rätten skall enbartVägverket ha. För övrigt bör rätt att sänka hastigheterna avmiljöskäl förstärkas och förtydligas i lagstiftning och förordning. Vidare börman överväga att ge större inflytande över hastighets-nedsättningar av miljöskäl.Regeringen har gått till mötes i ett litet steg. I propo-sitionen aviseras att kommunerna skall få befogenhet att besluta att somförsta instans besluta om en hastighetsgräns om inom tätbebyggtområde. Vi välkomnar detta förslag, och ser det som första steget i enutveckling mot att kommuner och länsstyrelser får full befogenhet att införahastighetssänkningar av trafiksäkerhets- och miljöskäl.Hastighetsövervakningen måste skärpas, liksom även bötesbeloppen ochövriga straffsanktioner vid hastighetsöverträdelser.AlkolåsMed ett alkolås på bilen förhindras onyktra förare att startasitt fordon. uttalade regeringen att den avsåg attlägga fram förslag om försöksverksamhet med alkolås tillriksdagen. Inte heller i denna trafiksäkerhetsproposition finnsnågra förslag om alkolås. Beskedet är ånyo att regeringenavser att återkomma i frågan.Miljöpartiet anser att bör uttala att regeringen skallåterkomma med det förslag som utlovades redan 1993.Förbättra informationenInformationsarbetet är en mycket viktig förebyggande del avtrafiksäkerhetsarbetet. har informationen på mångasätt varit relativt lyckad. Vi anser dock att i störreomfattning bör samarbeta med kommuner och de regionalastyrorganen i trafiksäkerhetsfrågor. bör dessa fåöverta en större del av ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet.En viktig del av informationsarbetet är inte bara att tala om hur vi åkersäkrare bil etc. utan även att påtala de klara fördelarna med kollektivtrafikenur trafiksäkerhetssynpunkt. Ett effektivt och bra resande med kollektivtrafikställer förhållandevis stora krav på kunskaper om hur man kan resa, utnyttjaolika rabatter, kombinera med hyrbil och taxi etc. En stor del av den trafik-säkerhetsinformation som ges är kraftigt bilfixerad, och ger därigenomsken av att alternativ saknas. Därför är det viktigt att informationen sombetalas med statliga budgetmedel ses över.NTF:s anslag bör därför till användas till att informera om hur manbättre utnyttjar kollektivtrafik, taxi m.m. och de trafik- och säkerhetsmässigafördelar som därigenom uppnås.SkolskjutsarTusentals barn åker skolskjuts till och från skolan. Isamband med detta utsätts barnen för flera risksituationer,såväl på väg till skjutsen om den inte hämtar vid dörren, somvid själva färden och avstigningen.Miljöpartiet menar att problemet måste angripas från två håll. Det ena ärförbättrade bromskontroller för bl.a. bussar, vilket diskuteras närmare nedan.Det andra angreppssättet innebär förbättrad upphandling av skolskjutsar ikommunerna. Vi menar därför att aktivt bör informera kommu-nerna om vilka krav de ska kunna ställa på transportörerna angående högstamöjliga säkerhet för barn som färdas i skolskjuts. bör därför ges iuppdrag att särskilt utarbeta en kvalitetssäkring för skolskjutsar som kommu-nerna kan utgå ifrån i upphandlingar.KörkortsutbildningVi menar att förarutbildningen egentligen är livslång, dvs aldrig är en fullärd förare eftersom nya situationer alltidkan dyka upp och trafikmiljön ständigt förändras.Erfarenheten gör förhoppningsvis en förare säkrare i trafiken.I takt med att livets skeden inträder, förändras dock de individuellaförutsättningarna för god körförmåga. Detta kan innebära en trafiksäkerhets-risk. Dock anser vi inte att man nödvändigtvis måste återkalla körkorts-tillstånd definitivt eller helt avstå från åtgärd. Vi menar att en ökaddifferentiering av körkorten (dvs. utöver de differentieringar som finns)skulle ge människor möjlighet att förbli aktiva förare ytterligare ,som samhället skulle få möjlighet att anpassa körkorten till deindividuella förutsättningarna.Tyvärr har differentierade körkort, så som tillämpas i många andra länder,inte utretts ordentligt. Det kan t.ex. gälla dagkörkort för äldre. Vi menar attdessa modeller måste utredas ytterligare. Detta bör ges regeringen till känna.Förbättra planeringenTrafiksäkerheten kan förbättras på många andra sätt. Särskiltvill vi här framhålla möjligheterna att i den kommunalaplaneringen se till att trafikfällor i första hand aldrig byggsoch i andra hand åtgärdas. är det väsentligt att setill att det blir lätt att åka kollektivt.Miljöpartiet kräver vistelserummet tillbaka för gång- och cykeltrafikanter ivåra tätorter. Den kanske allra viktigaste uppgiften för den fysiskaplaneringen av våra tätorter framöver är att återskapa och hävda stadsmiljöersom är säkra, hälsosamma och tillgängliga för människor som vistasutomhus. Trafiksäkerheten för gång- och cykeltrafikanter är inte minst viktigi det sammanhanget.Säkerheten kan förbättras genom att i ökande utsträckning skilja gång- ochcykelbanor åt. De moderna snabba cyklarna har medfört ett ökande antalolyckor mellan cyklister och gående. Kantstensparkeringen bör reduceras,vilket ökar säkerheten för cyklister utan tillgång till cykelbanor. Det är ocksåangeläget att skilja cykeltrafik från biltrafik med hänsyn till cyklisternahälsa.Cyklisterna riskerar ju att få i sig betydande mängder av luftföroreningar frånbilarna.Genom att samplanera de olika trafikslagen kan resandet med kollektiv-trafik underlättas väsentligt. Detta bör i större utsträckning än nu präglaplanarbetet i såväl stat, landsting som kommun.Tunga bilar är ett hot motsmåbilsutvecklingenNär en tung, ofta stor och relativt trafiksäker bil krockar meden lätt, liten bil så är det den lätta bilen som åsamkasmerparten av skadorna. Därför kan man säga att ju störrespridningen på bilarnas vikt är i bilflottan, desto större ärrisken för allvarliga trafikolyckor.Kraven på bränslesnålhet av miljöskäl och ekonomiska skäl stimuleraranvändningen av mindre, lättare men dessvärre mindre trafiksäkra bilar. Detär därför särskilt viktigt att trafiksäkerheten hos små eller lätta bilaravsevärtförbättras. Skärpta säkerhetsnormer bör stegvis införas.Fordonssäkerhet för dentunga vägtrafikenEnligt färska uppgifter från gerstatistiken för anmärkningar mot lastbilar och derasbromssystem alarmerande signaler. Var tredje tung lastbil() respektive var fjärde buss () underkänns f.n. pågrund av felaktigheter i bromssystemet enligt de nya, EU-anpassade besiktningsregler som infördes fr.o.m. februari1997. av de besiktigade lastbilarna underkändesav någon anledning enligt de nya besiktningsreglerna. Tyvärrär trenden dessutom stigande. 1993 var andelen underkändalastbilar , 1995 var motsvarande siffra och år , då enligt regler som inte EU-anpassats. Liknandedystra siffror och trender gäller också bussar och lastbilssläp.Detta är mycket oroande siffror. Då lastbilarna ofta är mycket tunga fordoninnebär det att en trafikolycka där de är inblandade ofta får allvarligaföljder.Vi föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att överväga om broms-kontrollen av lastbilar, lastbilssläp och bussar skall ske var sjätte månadellerefter ett visst antal körda mil som motsvarar en sexmånadersfrekvens för ettfordon med normal årlig körsträcka.Transport av farligt godsTransporter av farligt gods på våra vägar medför ocksåbetydande risker för både miljö och hälsa. Visst farligt godskan inte transporteras på annat sätt, men i åtskilliga fall tordegodset i stället kunna transporteras på den betydligt säkrarejärnvägen eller på den likaledes säkrare sjövägen. Det finnsdärför skäl för myndigheterna att ta alternativa transportsätt ibeaktande när tillstånd för transport av farligt gods ges.Lagen om transport av farligt gods bör ändras i enlighet meddetta.Vidare måste arbetet med att eliminera riskerna vid källan, dvs. transport-fordonet och dess val av färdväg intensifieras. Utformningen av transport-fordon för farligt gods är reglerat inom EU. Kraven på vägfordon ärväsentligt lägre än kraven på järnvägsfordon och fartyg. Även på dettaområde bör trafikslagen konkurrera på lika villkor, varför det är väsentligt attSverige verkar för att vägtrafiken åläggs samma höga säkerhetskrav somjärnvägstrafiken och sjötrafiken. Samma tänkande som ligger bakom krav pådubbla skrov i sjötrafiken bör också tillämpas på vägtrafiken. Säkerhets-kraven på de fordon som transporterar farligt gods skall vara att lastenomöjligt kan skada omgivningen vid en olycka i fordonets normalatransporthastighet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målen för trafiksäkerhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barns trafiksäkerhet skall utgöra ett särskilt reformområde i detnationella trafiksäkerhetsprogrammet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en opartisk granskning av hur den del av riksdagenstrafiksäkerhetsmål som berör barns problem i trafiken har genomförts i detpraktiska trafiksäkerhetsarbetet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vägtrafikkungörelsen skall ändras så att får heltentydig rätt att även av miljöskäl sänka den maximalt tillåtna hastigheten påvägar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att länsstyrelse skall ges rätt att sänka den maximalt tillåtnahastigheten på vägar av såväl hälso- och säkerhets- som miljöskäl,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommuner skall ges rätt att sänka den maximalt tillåtnahastigheten på vägar av såväl hälso- och säkerhets- som miljöskäl,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall återkomma med förslag omförsöksverksamhet med alkolås som tidigare utlovats,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrad trafiksäkerhetsinformation, inriktad på att få flera att ihögre grad kunna utnyttja trafiksäkrare trafikslag,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hälften av det statliga bidraget till () skall användas till att informera omtrafiksäker kollektivtrafik m.m.,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolskjutsar,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om körkort,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbättra planeringen av trafikmiljön,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tunga bilar är ett hot mot småbilsutvecklingen och om behovetav att utveckla trafiksäkrare småbilar,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skärpta trafiksäkerhetsnormer för bilar,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tätare bromskontroller för tunga fordon,16. att hos regeringen begär förslag till lagändring om att farligtgods i första hand skall gå per järnväg eller till sjöss med särskilt säkrafartyg,17. att som sin mening ger regeringen till känna att transport avfarligt gods skall betraktas som miljöfarlig verksamhet och därmed prövasenligt miljöskyddslagen.