mot · GL02So291 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Auktorisering av specialistbeteckning för psykologer Psykologins uppgift är att beskriva och förklara personligheten i dess bildande, i dess funktion och felfunktion. Den sysslar också med delaspekter av personligheten och människolivet: inlärning, gruppnormer, sexualitet etc. Psykologin har sina rötter bl a i filosofin och sedermera hos som utvecklade teorierna om människans själsliv. har det i utbildats psykologer. Yrkesutbildningen omfattade redan då . 1982 sjösattes den sammanhållna psykologutbildningen (plus ett påbyggnadsår, PTP) som är giltig i sin form. har bl a i försökt, utan framgång, att driva fram en auktoriserad specialistutbildning (psykoterapeut) för psykologerna. menar att ett sådan auktorisation är en naturlig utveckling av psykologutbildningen. 2 Psykologisk kompetens som resurs inom primärvården Behovet av psykologer har vuxit sedan upptäckten av att människan inte bara är en biologisk varelse. Den psykologiska kompetensen väger tungt om en helhetssyn av människan ska vara möjlig. Undersökningar visar att människor som uppsöker läkare i själva verket ofta har psykiska besvär. Systematiserad samverkan mellan läkare och psykologer är ur samhällets och patientens perspektiv det mest effektiva behandlingssättet. Inom primärvården fungerar inte detta synsätt fullt ut. menar att det är nödvändigt att tillskapa resurser för att psykologisk kompetens ska kunna bli en obligatorisk resurs och självklar tillgång inom primärvården. 3 Förbättrat skydd för personer som anlitar psykolog Rättssäkerheten är av yttersta vikt för den som uppsöker psykolog. Det finns till viss del fungerande skydd för den person som uppsöker och genomgår vård, behandling eller undersökning av legitimerad psykolog. Rättsläget tolkas av regeringen så att legitimerade psykologer alltid räknas som hälso- och sjukvårdspersonal och att de står under samhällets tillsyn enligt lagen (1994:953) om åliggande för personal inom hälso- och sjukvården och disciplinpåföljdlagen. menar att denna rättssäkerhet inte är tillräcklig. Exempelvis kan psykologiska metoder och test användas av personer utan psykologutbildning inom arbetslivets områden (utbildning, utveckling, personlighetstest m m). Inom skolan kan speciallärare i vissa fall erbjudas för lekarbete i stället för att legitimerad psykolog anlitas. Kvacksalverilagen innehåller inget hinder mot psykologiskt kvacksalveri inom hälso- och sjukvården, bortsett från att den som inte är legitimerad inom området är förbjuden att undersöka eller behandla barn . menar att en samlad lagstiftning en psykologlag avseende all psykologverksamhet skulle skapa förutsättningar för en väsentlig förbättring av skyddet för allmänheten. 4 Ersättning från samhället för privat psykologisk hjälp Psykiska störningar och psykisk ohälsa utgör en stor del av befolkningens totala hälsoproblem. efterfrågas psykologisk behandling av såväl enskilda individer som av grupper. Kravet på att samhället ska finansiera psykologisk behandling växer. Psykofarmaka löser inte de bakomliggande problem som finns i psykisk ohälsa. Psykologiska behandlingsmetoder har fått allt större betydelse. Dagens psykiatri har inte tillräckliga resurser att ge hjälp och stöd åt alla patienter. Långvarig psykisk ohälsa leder i många fall till kostsamma och svåra problem för såväl individ som samhälle. Redan inom primärvården måste patienten träffa på rätt kompetens. Det finns inte tillräckligt med resurser i den offentliga psykiatrin. Det borde vara en självklarhet att primärvården tecknar samverkansavtal med de privat verksamma psykologerna. Generellt sett ersätts psykologisk behandling endast om den utförs av privatpraktiserande läkare som är ansluten till . De ersättningsmöjligheter som finns kan sägas ha mer eller mindre undantagskaraktär. Ett större grepp om ersättningssystemet och en samlad syn på insatserna är önskvärd enligt mening. Målet är att var och en som med utgångspunkt från hälso- och sjukvårdslagen behöver det ska ha tillgång till psykologisk utredning och behandling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en auktorisation av psykologer med specialistutbildning, att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts om behovet av att tillskapa nödvändiga resurser för att psykologisk kompetens skall kunna bli en obligatorisk resurs och en självklar tillgång för patienten i primärvården, att hos regeringen begär förslag till en samlad tillsynslagstiftning avseende allt psykologarbete enligt vad i motionen anförts om en psykologlag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av ersättningssystemet och patientavgifterna inom psykologområdet.