mot · GL02Fi608 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner Trots överenskommelsen med kommunförbunden om den s k finansieringsprincipen har indirekta effekter av regeringens politik i praktiken minskat kommunernas och landstingens resurser med under innevarande mandatperiod. Häri ligger grunden till de resursproblem som landets kommuner och landsting nu brottas med. Till följd av den allmänna ekonomiska utvecklingen med minskade skatteintäkter, minskade statliga bidrag, skattestopp och ökade sociala kostnader har den kommunala sektorn varit utsatt för mycket omfattande förändringar. Den samlade offentliga sektorn måste anpassas till vad det samhällsekonomiska utrymmet medger. I detta arbete fordras klara prioriteringar. Inom det kommunala området är nyckelområdena framförallt sjukvården, äldreomsorgen och skolan. Dessa områden måste under alla förhållanden värnas. Utrymmet för ytterligare besparingar inom dessa områden är enligt vår uppfattning obefintligt, tvärtom krävs ökade resurser för att kvaliteten inom dessa sektorer skall upprätthållas. 1 Regeringens politik i praktiken välkomnar att regeringen insett att kommuner och landsting dränerats på resurser dithän att man kan fullfölja sina primära uppgifter inom vård, omsorg och skola. Därför är förslaget att återföra indragna resurser med sammanlagt 16 miljarder i ökade statsbidrag välkommet, men inte tillräckligt. Kommunerna och deras kärnverksamheter, vård, omsorg och skola, lovas generöst 16 nya miljarder. Men det nämns inte i propositionen om att regeringens politik med andra handen successivt tar tillbaka över 16 miljarder från kommuner och landsting , främst genom ökade, i beskattning avdragsgilla egenavgifter. 2 Gapet mellan behov och resurser Det finns fortfarande ett betydande gap mellan behov och resurser, uttryckt som summan av kommunernas besparingskrav och behovsökningen. Det är med andra ord ett uttryck för effektiviseringskravet på kommunerna om nuvarande nivå på service och kvalitet ska upprätthållas. Enligt Svenska Kommunförbundets beräkningar växer gapet kontinuerligt fram . 1999 uppgår kommunernas anpassningskrav till . Det motsvarar , eller 52 000 anställda. föreslår regeringen att kommunsektorn skall tillföras 16 miljarder i ökade statsbidrag. stöder detta förslag, men det återstår ett resursgap p g a ytterligare växande behov . 3 För en real förbättring krävs ytterligare 19992000 Enligt färska uppgifter från kommer en behovsökning främst p g a demografiska förändringar att uppstå med ytterligare även efter de nu föreslagna extra 16 miljarderna. Det ger ett ackumulerat gap mellan behov och resurser på . samlade ekonomiska politik medför påtagliga förbättringar för kommunsektorn i förhållande till regeringens politik. Kommuner och landsting får med politik ett ackumulerat tillskott på utöver regeringens förslag fram . Den valda metoden att ge resurser, som främst bygger på sänkta egenavgifter i sjukförsäkringen, ger både högre köpkraft för löntagarna med och ökade resurser till kommunsektorn med drygt 4 miljarder. har fullt ut anvisat den högre finansiering som metoden kräver på statsbudgeten. förslag att sänka egenavgifterna i sjukförsäkringen innebär att kommunernas skatteunderlag förbättras så att skatteintäkterna ökar med . Delar av dessa medel dras tillbaka i enlighet med finansieringsprincipen, vilket innebär att anslaget för utgiftsområdet minskar. vill också återinföra vårdnadsbidraget, vilket leder till minskade barnomsorgskostnader för kommunerna. Detta motiverar på samma sätt att anslaget för utgiftsområdet minskar. En andra karensdag samt en effektivare skatteindrivning minskar kommunernas kostnader ytterligare och ökar skatteintäkterna. För att inte överkompensera kommunsektorn återförs ett visst antal miljarder kronor så att nettoförstärkningen av den kommunala ekonomin blir utöver regeringens 1998, över regeringens förslag 1999 och utöver regeringens förslag . Sammantaget ger detta en förstärkning på drygt 4,5 miljarder över treårsperioden. Tabell 6 Kassamässiga effekter för kommunsektorn i förhållande till regeringens förslag 1 Sänkta egenavgifter till sjukförsäkringen (-2,0 p.e.) Minskade barnomsorgskostnader till följd av infört vårdnadsbidrag Skatte- och avgiftseffekter till följd av vårdnadsbidrag (netto) Höjt pensionstillskott (ökade skatteintäkter) Oreducerat basbelopp vid beräkning av pensioner (ökade skatteintäkter) 14 dagars sjuklöneperiod fr.o.m. Summa positiva effekter för kommunsektorn Delvis neutralisering enligt finansieringsprincipen -10,0 -11,7 -13,0 Summa totalt för kommunsektorn 1 En del skatteförslag beträffande avdragsrätter mot inkomstskatt som påverkar kommunsektorn finns inte med i denna lista eftersom en kompensation mot kommunsektorn redan tagits upp som en kostnad i statsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att mot bakgrund av den samlade effekten av den politik som redovisas i motionen till anslaget A 1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting för anvisar 10 mindre än vad regeringen föreslagit eller således 61 .