mot · GK02Jo12 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:64 Alternativ till traditionell burhållning av höns BakgrundNär 1988 fattade beslut om förbud att hålla höns iburar var det mot bakgrund av den nya djurskyddslagen. Idess portalparagraf, 4 §, stadgas att djur skall "hållas ochskötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjarderas hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt." I deburar som används var och är detta inte möjligt.För att skapa förutsättningar för en smidig övergång och för att få till-räcklig tid för att ta fram alternativ till burar medgavs en tioårigövergångstid.Jordbruksverket har haft ansvaret för att ta fram och godkänna nyainhysningssystem och för genomförande av omställningen. Detta har maninte klarat av. Den rapport, Värphöns kontrollstation 1996, som presenterat och som ligger till underlag för regeringens skrivelse, gerpå intet sätt ett fullständigt underlag för ställningstagande. Somettexempel kan nämnas att det av rapporten inte framgår om de olika upp-gifterna om dödlighet, fjäderplockning och kannibalism beror på inhysnings-systemet eller på andra faktorer. I andra studier har påvisats att t ex byte avfoder kan leda till utbrott av fjäderplockning och kannibalism oberoende avinhysningssystem. Det finns också studier som visar att höns av olika raser ärmer eller mindre benägna för dessa typer av beteendestörningar. Inte hellerfinns redovisat motsvarande jämförbara studier för burhöns i produktion. Änmer anmärkningsvärt är att det system som förordar inte ärprövat vad avser de kriterier som gällt för alternativa system.Det är därför djupt olyckligt att regeringen så okritiskt följt slutsatser.Den samlade forskningen om höns och hönshållning visar att frågan är merkomplex än vad man tror vid ett första påseende. Dels handlar det om vilkapåfrestningar vi har rätt att utsätta djur för. Den svenska djurskyddslagen,som vi har anledning att vara stolta över måste gälla alla husdjur - även höns.Dels handlar det om synen på livsmedelsproduktion i ett större sammanhang.Ingen annan näring är så präglad av en industriell stordriftssyn som densvenska äggnäringen. 1995 fanns enligt SCB, av hönsen i 286besättningar vilket innebär ett genomsnitt på drygt 18 000 höns per besätt-ning. Strukturen utvecklas mot allt färre besättningar med fler höns perbesättning Totalt fanns 6,1 miljoner värphöns 1995. Det är ganska naturligtatt de stora buräggsproducenternas röster hörs mest i debatten, men depolitiska slutsatserna måste utgå från ett strikt djurskydds- och arbetsmiljö-perspektiv.Nästan 90 % av de svenska äggen produceras av burhöns. De svenskareglerna innebär att en värphöna i bur har ett utrymme på 600 cm² (vilketmotsvarar en A4). EU:s minimimått är 450 cm². (har 480, Danmarkhar 600 och har 700). I många länder i världen gäller 300 cm² eller såfinns inga regler alls. och har också förbud mot näbb-trimning. I andra länder klipper man kycklingarnas näbbar för att de inte skallhacka varandra, något som orsakar stort lidande.Från och med årsskiftet kommer EU att införa ett frivilligt märknings-system, där konsumenten skall kunna se hur ägget är producerat.AlternativproduktionenmissgynnasDet finns ett behov av alternativproducerade ägg, men deäggproducenter som lagt om sin produktion och de som villgöra det motarbetas av den stora dominansen frånburäggsproducenter. Dessutom finns det inte tillgång tillheltäckande statistik över produktion och försäljning av äggfrån frigående höns. Den svenska statistiken omfattar endastden produktion som säljs via de stora packerierna. Dessaredovisar att en betydande andel alternativproducerade äggsäljs som konventionellt producerade, dvs burägg. Det visarsig dessutom i en studie som gjorts av ICA att mångakonsumenter tror att de köper sprättägg när de i själva verketköper burägg. För att kunna bedöma utvecklingen måstestatistikrutinerna förbättras så att korrekt och tillräckliginformation kan fås. Det är bra att regeringen anser attforskning och utveckling av ekologiska system ochlågbeläggningssystem bör ge hög prioritet.En bur är en burRegeringen föreslår i skrivelsen att 9 §djurskyddsförordningen skall ändras så att så kallademodifierade burar skall kunna godkännas. kaninte ställa upp på detta. Här redovisas några av huvudskälen:- Det ger helt fel signaler till marknaden och till omvärlden att efter nio årfatta ett beslut som i princip upphäver burförbudet . Frågan gällerinte OM burförbudet skall genomföras utan NÄR. Och måste det gälla allaformer av burar. Regeringens förslag innebär att näringen investerar fast sig iett nytt bursystem för 15 till framåt.- De modifierade burarna är inte prövade i ! Man kan rikta kritikmot de försök som gjorts med alternativa system, men de modifieradeburarna är på grund av beslutet att betrakta som burar och det hardärför inte varit aktuellt att pröva dem (JV Rapport 1996:6 sid 43).Regeringen föreslår sålunda att ett helt nytt system skall införas utan att manvet något om vare sig dödlighet, kannibalism, fjäderplockning eller andrabeteendestörningar!- Ägg producerade i modifierade burar klassas som "burägg" enligt EU:smärkningssystem som skall tillämpas i Sverige.Den relativa fördelen med större buryta per höna som de svenska äggenskulle kunna få jämfört med burägg från andra länder kan inte utnyttjas.- Den utveckling mot alternativ hönshållning och en mer småskaligäggproduktion som börjar växa fram bromsas upp och försvåras.- trovärdighet när det gäller djurskydd på andra områden minskarom burförbudet upphävs. Krav på försämringar av den svenska djurskydds-lagen kan komma att krävas som argument för att inte få försämrad kon-kurrenskraft också för andra djur. Regeringens stöd för modifierade burar ärett indirekt stöd för dem som argumenterar för att djurskyddslagens nuvaran-de utformning försämrar konkurrenskraft.Vänsterpartiet godtar däremot principen om att införa funktionskrav förinhysning av värphöns men föreslår följande formulering av 9 § jämfört medregeringens förslag (ändring kursiverad, strykningar inom parentes):"Höns för äggproduktion får inte inhysas i andra system (burar) än sådanasom uppfyller hönsens behov av rede, sittpinne, sandbad och tillräckligtutrymme. Inhysningen skall ske på ett sådant sätt att dödlighet och beteende-störningar hos hönsen hålls på en låg nivå. (Kraven i första stycket gälleräven för andra inhysningsformer. )får meddela ytterligare föreskrifter om hur höns skall in-hysas.Om det finns särskilda skäl får i enskilda fall medgeundantag från kraven i första stycket i enlighet med föreskrifter som med-delas av verket. "Äggproduktion i NorrlandUnder har den norrländska äggproduktionenutsatts för en stark konkurrens från . Bakgrunden ärde övergångsregler som den finska regeringen lyckadesförhandla fram inför medlemskap i . Detta harinneburit att subventionerade finska ägg kunnat säljas tillpriser som legat under produktionskostnaderna för den isammanhanget lilla norrländska äggnäringen. I ett längreperspektiv innebär detta att norrländsk äggproduktionriskerar att helt slås ut. av värphönsen finns iNorrland. Den regionala självförsörjningsgraden är låg. Detborde därför finnas en stor potential för en högresjälvförsörjningsgrad och därmed ökad norrländskäggproduktion. En utveckling av en mer småskalignärproduktion av ägg skulle bidra till att minska behovet avlångväga transporter, vilket är bra ur miljösynpunkt. Denskulle också bidra till att skapa nya arbetstillfällen och varaett komplement till annan produktion. Det krävs emellertiden riktad och medveten satsning från samhällets sida. Detkärvare klimatet i gör att det bland annat krävsinvesteringsstöd, intransportstöd och ett produktionsstöd.Samhällsekonomiskt innebär detta en effektivresursanvändning om fler människor får arbete och delångväga transporterna kan minska.Framtidens äggproduktionÄgg som produceras av höns i burar hör inte hemma iframtidens livsmedelsproduktion. Det är därför uppenbart attden svenska äggnäringen måste omstruktureras. Det ärvarken etiskt eller djurskyddsmässigt försvarbart att hållahusdjur under industriliknande betingelser. Detta oavsett attdagens svenska burproducerade ägg håller en hög kvalitet.Inriktningen måste vara att näringen skall bli mer småskaligoch bedrivas på ett sådant sätt att den kan leva upp till densvenska djurskyddslagens höga krav. Detta kan också bidratill att fler arbetstillfällen skapas och att långväga transporterminskar. En framtidsinriktad politik för svenskäggproduktion kan också bidra till att behålla och höjakvalitetsstämpeln på svenska livsmedel. produktionsvarar för av den totala äggproduktionen i EU. Äggkommer därför aldrig bli annat än en"nischproduktion" inom exportnäringen. Men en medvetensatsning på alternativa system där djurskyddslagens kravuppfylls kan göra äggnäringen till en spjutspets för svensklivsmedelsproduktion.Därför krävs också ekonomiska satsningar på att genomföra en omställningav äggnäringen till alternativa inhysningsformer som inte innebär att värp-höns hålls i burar. Ett investeringsstöd/startstöd, som särskilt riktas tillalternativproducenter skulle bidra till att öka produktion och marknadsföringav dessa ägg.Det måste vidare vara en målsättning att den med kraftverkar för att äggproduktionen i övriga EU sker på ett etiskt och djurskydds-mässigt säkert sätt. Det innebär bland annat att aktivt skall driva kravom förbud mot inhysning i burar, att värphöns skall ha möjlighet att utföranaturliga beteenden, förbud mot näbbtrimning samt förbud mot kontinuerliganvändning av antibiotika i fodret. stöder regeringens förslagom att skall verka för att funktionskrav införs i alla medlemsstater iEU. När det gäller märkningsreglerna föreslår dessutom attSverige skall verka för att dessa blir obligatoriska.OmställningEftersom inte lyckats genomföra detuppdrag som beslutat om måsteomställningsperioden förlängas. Ett argument från näringensom också stöds av regeringen är att omställningen endastkan ske i den takt som konsumenterna accepterar de höjdapriser som blir följden av ett burförbud. Det är sant attproduktion och konsumtion i någon mån måste följas åt. Menhur konsumtionen av svenska ägg kommer att utvecklasberor också på det stöd, den marknadsföring och denkonsumentinformation som näringen själv och statsmakternaär beredda att ställa upp med. En mycket enkel åtgärd är attalla svenska äggproducenter märker sina ägg enligt EU:smärkningssystem och att handeln tar ansvar för att ocksåredovisa när man säljer utländska ägg.Eftersom merparten av dagens burar redan är avskrivna måste nyinveste-ringar ske oavsett val av inhysningssystem. Det finns därför goda förutsätt-ningar att ställa om äggproduktionen för en stor del av näringen.En omställning av den svenska äggnäringen kräver ett antal åtgärder:- Investeringsstöd för omställning till alternativa system. Investeringsstödetkan delvis finansieras via en omställningsavgift som t ex kan formas somen avgift per höna och som tas ut från de inhysningssystem som beviljasdispenser.-- Inrättande av en central rådgivningstjänst. Det är bra att regeringen nuföreslår en sådan. Rådgivning och utbildning är nödvändig för att få fart påomställningen. Det krävs kunskaper i både djurskötsel, ekonomi ochdistribution.-- Intensifierad forskning. Den forskning som bedrivits har varitalltför inriktad på att ta fram en höna som passar för buräggsproduktionoch som ger hög avkastning. krävs en intensifierad forskningom hönans behov och beteende vid olika alternativa inhysningsformer,liksom forskning om olika rasers och fodrets betydelse för produktionen.-- Ökad satsning på uppfödning av värphönskycklingar som är anpassade tillgolvproduktion. när burhönssystemet började få en störreomfattning har värphönskycklingar fötts upp för att vara anpassade till ettliv i bur. Erfarenheten visar att för att fungera i andra system måsteuppfödningen anpassas från det att kycklingen kläcks. Hönsfåglar tillhörde djur som präglas mycket snabbt efter kläckning.-DispenserPå grund av att inte klarat av det uppdragsom gavs enligt riksdagsbeslutet måsteövergångstiden till nya system förlängas. Med deproduktionsmetoder för värphöns som finns skulle densista omgången burhöns få tas i produktion senast september1997. Detta kommer inte att vara möjligt för alla. För attövergången till ett nytt hönshållningssystem föräggproduktion skall ske så smidigt som möjligt måstedispenser ges. Regeringen föreslår att tidsbegränsad ochindividuellt prövad dispens från delar av funktionskraven börkunna medges på gårdsnivå för traditionella burar somuppfyller högt ställda djurskyddskrav.Vänsterpartiet anser att det inte finns några traditionella burar somuppfyller högt ställda djurskyddskrav. Dispenser bör därför vara korta ochgälla för högst en insättning i produktion efter . Byte av burarbör inte tillåtas efter det att ändringen av 9 § djurskyddsförordningen trätt ikraft.Dispenser skall endast kunna ges där djurhälsokraven är höga. Ägg-näringen, SFS - Svenska Ägg, har utarbetat ett program för djuromsorg ochkvalitetssäkring av svenska ägg. Programmets målsättning är bland annat attgarantera ett djurhållningsprogram som tillgodoser god djurhälsa, livsmedels-säkerhet och etisk djurhållning. Med en successiv skärpning av omsorgs-programmets krav bör det till stora delar kunna ligga till grund fördispensreglerna.EU:s märkningssystemFrån omfattas av EU:smärkningssystem. Det är fortfarande frivilligt att märkaäggen, men den som vill redovisa vilket inhysningssystemsom använts måste strikt följa EU:s kriterier. Det finns femnivåer, två avser ägg från höns som får gå ute, två avser äggfrån höns i olika frigående inomhussystem och den femtenivån avser burägg. Märkningssystemet särskiljer inte äggproducerade i olika bursystem. Det innebär att ägg från hönsinhysta i den av regeringen föreslagna modifierade burenskall konkurrera med ägg från höns i små trånga burar utanmöjlighet till något naturligt beteende. Detta är ytterligare ettargument mot de modifierade burarna. Trots detta är det ettsteg framåt för konsumenten om alla ägg märks medproduktionssätt. föreslår därför att regeringenrekommenderar samtliga svenska äggproducenter att följaEU:s märkningssystem.- En omställning av svensk äggnäring ställer krav på fortsatt rapporteringtill om hur omställningen fortlöper. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att 9 § djurskyddsförordningen ändras i enlighet med följande:"Höns för äggproduktion får inte inhysas i andra system än sådana somuppfyller hönsens behov av rede, sittpinne, sandbad och tillräckligt utrymme.Inhysningen skall ske på ett sådant sätt att dödlighet och beteendestörningarhos hönsen hålls på en låg nivå. får meddela ytterligareföreskrifter om hur höns skall inhysas. Om det finns särskilda skäl fårJordbruksverket i enskilda fall medge undantag från kraven i första stycket ienlighet med föreskrifter som meddelas av verket.",2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äggproduktionen i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av framtidens äggproduktion,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ekonomisk satsning på en mer småskaligäggproduktion,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur bör verka för en förändrad äggproduktion i EU,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringsstödets utformning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på forskningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppfödning av värphönskycklingar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dispens från burförbudet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av ägg,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att omställningen bör återrapporteras till .