ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02So276 · 1997-10-06 00:00:00 — Diabetes Mellitus är ett starkt växande folkhälsoproblem i . Enligt färska beräkningar riskerar uppemot 20 miljoner människor att drabbas av diabetes. ligger tvåa i världsstatistiken efter vad gäller insjuknandefrekvens i barn- och ungdomsdiabetes. De regionala skillnaderna är betydande men man kan uppskatta antalet människor i vårt land som lider av sjukdomen till ca 250 000, dvs. Därtill kan antas att ytterligare 50 000100 000 personer har en icke diagnostiserad diabetes. Diabetes är den bakomliggande orsaken till en rad komplikationer och följdsjukdomar som njurskador, ögonskador, skador på nerver och blodkärl samt hjärt- och kärlsjukdomar En arbetsgrupp med representanter för , , , och i Diabetesvård har kartlagt diabetesvårdens omfattning, kvalitet och struktur i åtta län i . Den bild man ger av svensk diabetesvård är i flera avseenden positiv. Läkare och sjuksköterskor med direkt ansvar för diabetespatienter har oftast genomgått en rad diabeteskurser. De har hög kompetens och arbetar som regel vårdlagsvis. drar gruppen slutsatsen att betydande samhällsekonomiska vinster skulle kunna uppnås med en ökad satsning på förebyggande vård. Som exempel kan nämnas att kostnaderna för förebyggande behandling av diabetiska fotsår uppgår till ca , medan de totala kostnaderna för amputation till följd av fotsår belöper sig till . Av de pengar som satsas på diabetesvård går till ren reparation av skadorna medan avser förebyggande vård. Detta måste betraktas som slöseri med knappa resurser. I flera europeiska länder har man för detta ändamål tillsatt s.k. Task forces med uppgift att lämna konkreta förslag till kvalitetssäkring och förbättring. har tillskrivit med förslag om finansiering av en sådan nationell samrådsnämnd, men fått avslag på sin framställning. Förbundet har själv bekostat stora delar av kartläggningsarbetet och är också berett att bidra med en del av kostnaderna för en nationell samrådsnämnd. WHO och IDF (Internationella ) har med anledning av diabetessjukdomarnas betydande inverkan på folkhälsan antagit ett gemensamt program för att höja kvaliteten på diabetesvården i . Programmet antogs vid en konferens i i och antog namnet The declaration. Representanter för svenska sjukvårdsmyndigheter fanns på plats, men har av någon anledning aldrig undertecknat deklarationen. Trots att diabetikerna som första patientgrupp nu kommer att erbjudas s k vårdkontrakt utformade utifrån ett nationellt vårdprogram råder bland diabetiker en stark oro över att inte ställt sig bakom denna internationella deklaration. Oron kom bl.a. till uttryck vid en konferens för diabetiker på temat Diabetikernas fysiska och psykiska hälsa arrangerad av och tog sig bl a uttryck i ett uttalande ställt till regeringen. Såväl sociala och medicinska skäl som hänsynen till en bättre hushållning med knappa ekonomiska resurser talar för en ännu kraftfullare satsning på förebyggande diabetesvård och inrättandet av en nationell samrådsnämnd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad satsning på förebyggande diabetesvård.
mot · GL02So278 · 1997-10-06 00:00:00 — Ett europeiskt medicinskt-etiskt institut i Modern farmakologi är starkt beroende av kliniska prövningar i form av stora multicenterstudier. För att få snabba resultat av utvärderingarna förlägges dessa till många länder . Den etiska prövningen sker i de olika EU-länderna i regionala eller centrala etiska kommittéer. För att man skall få en utveckling av förhållandevis samstämmiga uppfattningar bland dessa finns det i EU ett ökande behov av någon form av samordnande organ. Kring ett sådant institut kommer sannolikt läkemedelsindustrierna att samla sina prövningsavdelningar, och därmed blir det också viktigt ur sysselsättningssynpunkt. har en lång tradition på det moraliskt-etiska området. bör därför ta initiativ till att ett sådant centrum upprättas i och härvid lämpligen på sedvanligt europeiskt sätt ställa erforderliga lokaler till kostnadsfritt förfogande. Lokaliseringen är i sammanhanget mindre väsentlig, men ett gott alternativ är det skånska Medicon Valley. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande av ett medicinsk-etiskt centrum i .
mot · GL02So279 · 1997-10-06 00:00:00 — Den svenska sjukvården är i ekonomisk kris och köerna växer. Alla verksamheter som är billiga eller gratis har en tendens att överkonsumeras. All sjukvård finansieras av en mellanhand. Det finns då ett gemensamt intresse för konsumenter och producenter att få ut maximalt från mellanhanden. Producenterna har dessutom ett informationsövertag som accentuerar penningrullningen till deras förmån. En effektiv sjukvård behöver därför en väl avvägd incitamentsstruktur. En kapitering av utbetalningarna till producenterna på årlig basis, där storleken är avvägd med hänsyn till patienternas ålder stimulerar vården att hålla patienterna friska inte sjuka. Det stimulerar förebyggande åtgärder och kan bli basen i en ekonomiskt sund allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring. Denna modell den s.k. HSF-modellen bör utredas av . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om HSF-modellen.
mot · GL02So280 · 1997-10-06 00:00:00 — Patienternas rättigheter får i internationella sammanhang en allt större plats i debatten. Flera olika patienträttighetsnormer har tagits fram. Det torde vara hög tid att i utreda behovet av en patienträttighetslagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en patienträttighetsutredning.
mot · GL02So284 · 1997-10-06 00:00:00 — för kvinnors hälsa har initierat en kampanj för bättre hälsa för kvinnor. Varje land ska utarbeta en strategi. Situationen för kvinnor i är bättre på vissa områden och sämre på andra. I är risken att dö efter en hjärtoperation nästan dubbelt så hög för kvinnor som för män. Och fortfarande behandlas kvinnor sämre än män när det gäller att ställa diagnos vid hjärtsjukdomar. Här ligger bättre till, men vi har en överdödlighet som är oacceptabel. Hjärt- och kärlsjukdomarna är enligt , hjärtläkare och överdirektör på , den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor. Enligt behövs bättre teknik, eftersom kvinnans hjärta och kärl är svårare att hantera. Cancer är den näst vanligaste dödsorsaken. I ligger vi bra till när det gäller mammografi för att upptäcka bröstcancer. Men det finns andra diagnoser som har fått en negativ trend. Till exempel drabbar lungcancer kvinnor mera än förr, eftersom allt fler kvinnor röker. Benskörheten kommer att öka katastrofalt. Man räknar med att kommer antalet höftfrakturer bland kvinnor i att ha fördubblats. Den fjärde sjukdomen som hälsa lyfter fram är depressionen. Den är dubbelt så vanlig bland kvinnor som bland män. Den är verkligen inte att betrakta som en naturlig del av åldrandet. Detta med depression är djupt oroande, i synnerhet som den riskerar att förvärras på grund av situationen för dagens pensionärer med växande oro för nedskärningar och inte minst försämrade möjligheter till vård och omsorg. Det är positivt att länder på allvar tar sig an kvinnors hälsa. gäller det för att föreslå aktiva åtgärder så att kvinnors hälsa förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors hälsa.
mot · GL02So286 · 1997-10-06 00:00:00 — Respekt för människan är grundvalen för all etik, oavsett vilka former den tar sig uttryck. Enligt synsätt skall rätten till sekretess ingå i den ofödda människans rättigheter. Genteknik kan liksom annan teknik användas för goda och mindre goda syften. Om den hotar människors integritet är syftet mindre gott. Den gentekniska utvecklingen har medfört att fosterdiagnostik blivit allt vanligare och redan på ett tidigt stadium kan man upptäcka om det ofödda barnet bär på sjukdomsalstrande gener. Enligt uppfattning bör det ofödda barnets rättighet till sekretess lagfästas. I annat fall kan det bli fritt fram för försäkringsbolag och framtida arbetsgivare att efterfråga resultat av gjorda undersökningar. vill begränsa fosterdiagnostiken så att forskningens resultat inte används i kommersiella eller diskriminerande syften. Vi föreslår därför att en expertutredning tillsätts för att återkomma med förslag till en lag som reglerar fosterdiagnostiken. Utredningens uppgift skall också vara att utreda hur det ofödda barnets rätt till sekretess kan garanteras. I en sådan expertutredning skall representanter för handikappförbunden ingå. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en expertutredning med uppgift att lämna förslag till en lag som reglerar fosterdiagnostiken enligt vad som anförts i motionen.
mot · GL02So288 · 1997-10-06 00:00:00 — Många sjukdomar skiljer sig åt beroende på om det är kvinnor eller män som drabbas av dem. Symptomen kan skilja sig åt och förekomsten är olika beroende på kön. Vissa sjukdomar kan med fog kallas kvinnosjukdomar. Om man ser till sjukdomspanoramat så kan man få intrycket av att medicinen har ett relativt bra grepp om de sjukdomar som är vanligast förekommande bland män, medan kunskapsläget tycks vara sämre när det gäller de s.k. kvinnosjukdomarna. Inte minst nya sjukdomar som har dykt upp i takt med den moderna samhällsutvecklingen. Utöver reumatism, som har varit känd , så har vi fått t.ex. fibromyalgi, migrän, utbrändhet, osteoporos, s.k. elallergi och amalgamsjuka. Nya, eller nyupptäckta sjukdomar som den manligt dominerade professionen och forskningen ofta känt sig handfallna inför. Ett otäckt och kränkande inslag har tyvärr varit att professionen och forskarna försökt dölja sin kunskapsbrist, genom att psykologisera symptomen och omyndigförklara de hjälpbehövande. Vad som krävs är dock inte ett dividerande om vem som har haft rätt eller fel, utan att ta tag i frågan och höja kunskapsläget om de s.k. kvinnosjukdomarna. Vad som skulle behövas är en omprioritering av forskningen och ett större inslag av forskare som har känsla för frågorna. Gärna några nya professurer med inriktning på kvinnosjukdomar. Ett annat skäl till obalansen kan vara att den medicinska forskningen har haft goda data om männens sjukdomar och hälsoutveckling. Här har t.ex. mönstringsförfarandet haft stor betydelse när varje ny generation unga män registrerats och kontrollerats vad gäller medicinsk status. Någon motsvarande databank saknas för unga kvinnor. Vi vill därför även föreslå att regeringen ges i uppdrag att utreda formerna för hur man kan bredda databasen för kvinnors medicinska och hälsomässiga status. En sådan databas skulle också vara värdefull för det folkhälsovetenskapliga arbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen ger i uppdrag att använda sina styrmedel till att prioritera kunskapsutvecklingen om de vanligaste kvinnosjukdomarna.
mot · GL02So293 · 1997-10-06 00:00:00 — Psykiska störningar och psykisk ohälsa utgör en betydande del av befolkningens totala hälsoproblem. Det framstår för allt fler att psykofarmaka inte kan vara lösningen för alla. Psykologiska behandlingsmetoder har fått allt större betydelse. Dagens psykiatri inom den offentliga vården har inte tillräckliga resurser för att ge hjälp och stöd till alla dem som remitteras från t.ex. primärvården. Inom rehabiliteringsområdet finns också stora behov, där t.ex. och ami (arbetsmarknadsinstituten) är aktörer. Privat verksamma psykologer har därför ett stort verksamhetsfält eller rättare borde ha det. Generellt sett ersätts privat psykologisk behandling endast om den utförs av privatpraktiserande läkare som är ansluten till . För den enskilde patienten är det en orimlig situation att behandling hos leg. psykolog, leg. psykoterapeut och psykoanalytiker, som har de reella kunskaperna, inte är ersättningsberättigad om den inte utförs direkt inom den öppna eller slutna offentligt bedrivna psykiatriska vården. Hitintills har behandling hos ovanstående yrkesgrupper, som är privat verksamma, finansierats via följande källor: Genom särskilda s.k. Dagmarmedel. utgår emellertid inte några öronmärkta sådana medel. Genom särskilda medel i mycket liten omfattning som avsätts av respektive sjukvårdshuvudman. I liten utsträckning genom medel från särskilda rehabiliteringsinsatser. Genom bistånd från individ- och familjeomsorg. Vården har på detta sätt lämpat över sina kostnader på kommunernas socialtjänst. De flesta patienter som söker privata psykologer, psykoterapeuter och psykoanalytiker måste alltså betala behandlingen av egna medel, vilket är otillfredsställande. En patient som har psykiska problem bör ha lika rätt till adekvat hjälp som en patient som har en somatisk sjukdom och oavsett om den som utför behandlingen är verksam i offentlig eller privat vård. För den enskilde patienten måste utgångspunkten vara att själv kunna välja vårdalternativ privat eller offentlig vård. Det viktiga är att det finns ett behov konstaterat genom medicinsk utredning. Eventuella merkostnader i det korta perspektivet skulle ge minskade kostnader inom socialförsäkringssystemen. Vi anser att frågan bör utredas vidare, t.ex. inom HSU 2000, den s.k. Samverkansdelegationen eller i samband med det föreslagna samarbetet mellan , hälso-och sjukvården, och länsarbetsnämnden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om patientens rätt att få behandling såväl av privat verksamma yrkesgrupper när det gäller psykologisk behandling som vid behandling inom den offentliga vården, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att frågan om ersättning vid psykologisk behandling bör utredas vidare.
mot · GL02So295 · 1997-10-06 00:00:00 — Hälsoekonomisk forskning om de reumatiska sjukdomarna Det finns minst en miljon svenskar som har någon form av reumatisk sjukdom. Reumatism omfattar ett 80-tal sjukdomstillstånd som på olika sätt drabbar leder, rygg, senor, bindväv, muskler och skelett. De vanligaste är ledgångsreumatism, ryggradsreumatism, nötningsreumatism och mjukdelsreumatism (fibromyalgi). Ledgångsreumatism är den svenska benämningen för reumatoid artrit (RA), den är ett typexempel på en inflammatorisk folksjukdom vanlig i . Kvinnor har RA i betydligt större utsträckning än män, två så ofta. Sjukdomen är kronisk och ofta invalidiserande. Dess orsaker är inte klarlagda, men stark misstanke riktas mot så kallade autoimmuna reaktioner, det vill säga att kroppens eget immunförsvar attackerar ledvävnaden. Reumatisk forskning har varit och är även eftersatt. Ändå har molekylärmedicinsk forskning gjort det möjligt att studera immunsystemet i detalj och nyare medicinsk grundforskning har öppnat för mer specifik och effektivare behandling av ledgångsreumatism. Steget från förståelse av immunologisk reglering till möjligheten att påverka den kan vara mycket kort, i och med att kroppsegna, immunreglerande molekyler kan framställas med biotekniska metoder. Forskningen skulle alltså inte bara kunna få fram effektiva bromsmediciner utan man hoppas också kunna bota sjukdomen. Detta är hisnande perspektiv eftersom sjukdomen åsamkar mycket lidande men även stora kostnader för samhället. har låtit göra en samhällsekonomisk studie vid Hälsouniversitet som visar att de reumatiska sjukdomarna kostar samhället . Av dessa är det endast runt 4 miljarder som går till vård, mediciner och forskning. Resten är pensioner, sjukbidrag, sjukskrivningar och produktionsbortfall. Detta är ett bra exempel på hälsoekonomisk forskning, det finns mycket lidande och pengar att spara genom att utnyttja denna för att få använda den stora mängden resurser för reumatiker på ett mera aktivt sätt. Det är angeläget att den hälsoekonomiska forskningen stimuleras för att bättre och effektivare begränsa människors lidande och samhällets kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av hälsoekonomisk forskning om de reumatiska sjukdomarna.
mot · GL02So296 · 1997-10-06 00:00:00 — Funktionsstörningen MBD/DAMP Enligt professor i lider av alla förstaklassare av funktionsstörningen MBD/DAMP. Barnen är normalbegåvade och ibland även välbegåvade. Funktionsstörningen gör att de, bland annat, lider av koncentrationsstörningar, impulsivitet, lättretlighet och aggressivitet. Utan korrekt diagnos blir barnen oftast betecknade som bråkiga och ouppfostrade. Det är mycket viktigt att dessa barn får en tidig diagnos och att det därefter vidtas åtgärder. Åtgärderna handlar främst om att, tillsammans med en specialutbildad lärare, bygga upp små klasser med tydlig struktur. Skolan har mycket dåliga kunskaper om denna funktionsstörning. På grund av den dåliga kunskapen får många barn inte den hjälp de behöver. har följt ett antal barn och kan konstatera att de flesta hamnar snett och bl a slås ut på grund av läs- och skrivsvårigheter. En del barn med MBD/DAMP utvecklar kriminalitet, då de på grund av sitt handikapp är lättledda, ohämmade och socialt omogna. Detta kan förhindras om de får en anpassad skolgång. Personer med denna funktionsstörning som utvecklar kriminalitet är inte skyddade av lagen, så att de kan dömas till vård i stället för fängelse. De anses inte tillräckligt störda enligt . En fängelsevistelse för dessa personer kan vara förödande då de i stället är i behov av vård och behandling. Funktionsstörningen MBD/DAMP är otillräckligt observerad och behandlad, det gäller allt från att upptäcka och diagnostisera handikappet till behandling men även, som i motionen beskrivs, att hjälpa dem som inte fått hjälp som barn och senare i livet fått olika svårigheter. Ett samlat nationellt åtgärdsprogram måste arbetas fram, ett program som behandlar hela problematiken vad gäller denna delvis okända funktionsstörning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett samlat åtgärdsprogram bör utarbetas för funktionsstörningen MBD/DAMP.
mot · GL02So298 · 1997-10-06 00:00:00 — har det uppmärksammats att kostnaderna för läkemedel är onödigt dyra i . Jag kan referera bl a till en nyhetsartikel i tidningen nr 28/97 samt en debattartikel av tidigare informationschefen vid läkemedelsindustrins branschorganisationer , införd i . Kostnadsutvecklingen är dessutom kraftigt stigande, läkemedelsnotan ökar med . Ett antal systemfel bidrar till utvecklingen. Det är till största delen läkarkåren som avgör vilka läkemedel som konsumeras. Det finns dock inget incitament hos läkarkåren att skriva ut recept på billigast möjliga läkemedel. Kostnaden betalas ju av någon annan. Apoteken kan dock, under vissa omständigheter, medge ett byte till billigare sort av identiskt lika läkemedel. Men det kräver att patienten tar initiativ till det. Därefter skall kontakta läkaren för godkännande. När väl dessa hinder är passerade, tillstöter ofta problemet att det billigare läkemedlet inte finns i lager. Apoteken torde dock inte vara intresserade av att ett byte till billigare läkemedel sker. Tvärtom, så har apoteken en prispåslagsprincip som har effekten att apoteken tjänar avsevärt mycket mer på att sälja dyra läkemedel. Även patientens intresse av billiga läkemedel är begränsat. Det upphör vid den gräns när högkostnadsskyddet slår i taket, dvs vid erlagda läkemedelskostnader om . Kostnader utöver detta belopp betalas av . Utöver detta, så är läkemedel också generellt dyrare i än i många andra länder. Magsårsmedicinen Losec är till exempel billigare i , jämfört med i . En stor del av skulden till detta har det monopolliknande systemet för grossistverksamheten inom läkemedelsbranschen. Apoteken är hänvisade till endast två grossister, samt , numera ägt av det börsnoterade finländska . Det är en långt ifrån orimlig uppskattning att det svenska samhället kan spara kostnader i miljardklassen på åtgärder som ökar priskontrollen och effektiviteten i konsumentledet (läkareapotekpatientRiksförsäkringsverket) samt stimulerar konkurrens i producentledet (tillverkaregrossister). Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna att göra besparingar inom läkemedelskostnaderna.
mot · GL02So299 · 1997-10-06 00:00:00 — Överföringen av kostnadsansvaret för privatpraktiserande läkare, särskilt specialistläkarna, från nationell nivå till landstingsnivå har skapat stora problem för läkarna som yrkesutövare och för patienternas valfrihet och tillgång till specialistläkarvård. Moderata samlingspartiets krav på att återföra det finansiella ansvaret för sjukvården till nationell nivå skall inte upprepas i denna motion. Här behandlas endast ett problem av smärre finansiell vikt för landstingen men av utomordentlig betydelse för patienter och vissa läkare. När den socialdemokratiska regeringen tillträdde infördes en rad regler som skulle försvåra för privatpraktiserande läkare att bedriva sin yrkesverksamhet. Etableringskontroll infördes igen. Regler att en läkare som var inte skulle få driva praktik inom den offentliga finansieringens ram infördes också utan egentlig motivering som hinder för försäljning av läkarpraktik lagfästes. När sedan det finansiella ansvaret överfördes till landstingen för den privata vården togs visserligen åldersregeln bort. Detta var dock endast en förändring för skens skull. Landstingen skulle nämligen i fortsättning enväldigt bestämma vilken/vilka läkare som skulle få vårdavtal med landstingen. I de flesta landsting har man fortsatt den åldersdiskriminerande politiken och menat att om läkarna skulle vilja fortsätta sin verksamhet skall detta ske utanför den offentliga finansieringen. Skulle det endast gälla läkarnas egna arvode hade sannolikt problemen varit begränsade, men kraven på patienternas egenbetalning gäller också arvode för alla röntgenundersökningar, laboratorieanalyser m.m. Att ge förlängda och t o m nya vårdavtal till läkare, ofta med utomordentligt gedigna kunskaper från en lång yrkesverksamhet, skulle innebära en liten ekonomisk belastning för landstingen. Att ge dessa läkare rätt att föreskriva röntgenundersökningar etc. betalda av det offentliga, medan det direkta patientarvodet betalas av patienten själv, skulle inte innebära någon belastning alls på den offentliga sjukvårdsbudgeten, snarare tvärtom. För många särskilt äldre patienter skulle en lång trygg patient/läkarrelation kunna upprätthållas. I vissa fall verkar de äldre läkarna inom specialiteter som på grund av ett ändrat sjukdomspanorama får allt färre utövare, medan fortfarande en kader av gamla patienter med de aktuella, kroniska sjukdomarna lever kvar. Detta gäller t.ex. vissa läkare med lungsjukdomar som specialitet. Att upprätta begränsade vårdavtal som föreslagits skulle vara av stort värde för vissa minskande grupper av patienter samt över huvud taget för äldre patienter med fasta relationer till en specialistläkare. Regleringen av landstingens ansvar för sjukvården bör innefatta bestämmelser som anger att denna typ av begränsade vårdavtal icke skall kunna nekas av landstingen. De skulle inte på något märkbart sätt kunna minska landstingens finansiella kontroll över sjukvården. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsade vårdavtal.