mot · GK02N20 · 1997-04-03 00:00:00 — Skatteministern har också klargjort att bördanför uppgörelsen skall vila på hushållen och inte på den elintensiva industrin.Mot bakgrund av det hot mot hushållens boendekostnader som därmed finnsinbyggd i propositionen borde regeringen ha redovisat en uppskattning av desociala effekterna av sin energipolitik.5.2 Småhus med direktverkande el i strykklassenEn viktig del av uppgörelsen är att hushållens elförbrukning skall minskagenom en övergång från eluppvärmning till annan uppvärmning. SåvälNäringsdepartementet som har uppskattatkostnaden för en konvertering av ett småhus uppvärmt meddirektverkande el till . Trots detinvesteringsbidrag på som föreslås kommer kostnaderna alltsåatt bli mycket stora för de hushåll som tvingas byta värmesystem för attundkomma höjda elpriser. Varje berörd småhusägare kommer att tvingasbetala ur egen ficka.Vissa kommuner har ett mycket stort inslag av eluppvärmda småhus i sittbostadsbestånd. Främst gäller detta kommuner med många småhus byggdapå , då staten uppmuntrade just denna, nu så förkastligauppvärmningsform. I många kommuner som expanderade under denna tidhar betydligt mer än hälften av småhusen någon form av eluppvärmning,varav de flesta har direktverkande elvärme. I dessa kommuner riskerarhushållen att få lägga en väsentligt ökad andel av sina resurser på boendet,vilket kan ge betydande effekter på hushållens efterfrågan samt hushållensmarginaler att klara sitt uppehälle på egen hand.5.3 Stora kostnader för hushållenSydkrafts styrelseordförande, den tidigare socialdemokratiskekommunalpolitikern , har beräknat statens direktaskadestånd för en stängning av till . Tilldetta kommer regeringens nya omställningsprogram om drygt 9 000 Mkrjämte de minskade energiskatteinkomster som blir fallet om beskattat kolersätts av obeskattade biobränslen i den utsträckning som regeringenhoppas.Om den elintensiva industrin, i enlighet med skatteministerns utfästelser,skall skyddas mot kostnadseffekterna krävs energiskattehöjningar på istorleksordningen /kWh för hushållen. Därest den elprishöjning somföljer av minskat utbud på en kortsiktigt given elmarknad inkluderas, och omde ytterligare vinster som kan uppstå för exkluderas, harenergiforskaren översatt konsekvenserna till mer begripligatermer. Uttryckt i engångsbelopp skulle regeringens politik komma attinnebära en merkostnad om ca för ett villahushåll medelvärme och med ca för ett villahushåll med annatuppvärmningssätt.6 Den svenska industrin drabbas6.1 Svensk basindustri lever - ännuDe största effekterna av regeringens avvecklingspolitik drabbar dock intedirekt, utan indirekt. Genom försämrad konkurrenskraft slås arbetsplatserut i den inhemska industrin. Den halvering av arbetslösheten somregeringen har utlovat omöjliggörs därmed helt.Det finns en mycket olycklig tendens att betrakta den tunga svenskabasindustrin som en sorts relik från industrialismens barndom, en dödsdömdindustrigren som skall ersättas av kunskapsbaserade tjänsteföretag.Detta är uttryck för en total felsyn. För det första är svensk basindustrihögteknologisk. Den är så högteknologisk att den sannolikt utgör en del avförklaringen till de många framgångsrika svenska mjukvaruföretagen inomIT-sektorn. För det andra sysselsätter den ett stort antal underleverantörer.Svensk verkstadsindustri - med 350 000 anställda - har i hög grad nåttsin position just som underleverantörer till basindustrierna. För det tredjesvarar de traditionella basindustrierna för en betydande del av förädlings-värdet i den samlade svenska exporten.Bara svensk skogsindustri sysselsätter direkt 120 000 människor ochsvarar för av exporten. Den förbrukar också ensam energimotsvarande produktionen i fem Barsebäckreaktorer.Basindustrin utgör alltjämt en ryggrad i det svenska näringslivet.Olyckligtvis är denna ryggrad elintensiv och för detta kommer den nu attstraffas. Regeringen säger sig vilja skydda industrin från kärnkrafts-avvecklingens oundvikliga konsekvenser. Det går emellertid inte att lägga påde svenska hushållen hur stora bördor som helst, och medför EU:skonkurrensbegränsningsregler restriktioner för möjligheterna att ge speciellafördelar till utvalda industrier.6.2 Låt hela levaSvensk basindustri är elintensiv och känslig för en energipolitik somhöjer priserna. De elintensiva arbetsställena finns framför allt i fembranscher och delbranscher; pappers- och massaindustri, järn- ochstålindustri, kemisk industri, gruvor samt ickejärnmetallverk.Energikommissionen identifierade under sitt arbete ett stort antal lokalaarbetsmarknader som helt eller delvis är beroende av sådana företag.Regeringens nya energipolitik riskerar att få allvarliga regionala effekter.De lokala arbetsmarknader som identifierade återfinnsfrämst i inland, längs samt i ett band frånDalsland över , och till . Deenskilda län som enligt var mest beroende av elintensivindustri är , , och . Detta äralla län som redan i utgångsläget är hårt drabbade av arbetslöshet.För de mest utsatta länen handlar det om att hela bygder kan gå under omregeringens energipolitik leder till ökade elpriser som flyttar företagensinvesteringar utomlands. En nedläggning av i skulleexempelvis innebära utslagning av 1 700 jobb i en ort med totalt 4 500sysselsatta. I värmländska och skulle arbetslösheten direktstiga till om företaget valde att flytta sinverksamhet annorstädes. I i finns totalt 2 000 anställda inomelintensiv industri, vilket motsvarar en femtedel av alla sysselsatta inomkommunen. I arbetar ännu fler, hela 2 300 personer, inomelintensiv industri. Och i skulle arbetslösheten stiga från ca 2 000till nära 4 000 personer om den elintensiva industrin hotades.Som ovan sagts hotar kärnkraftsavvecklingen inte bara elintensivbasindustri, utan också ett stort antal underleverantörer och serviceföretag.Bara skogen, kemin, gruvorna och stålet sysselsätter direkt och indirektca 270 000 människor. I många regioner är således även den offentligasektorn beroende av att den tunga industrin har en fortsatt framtid.Kommunalarbetareförbundets skarpa avståndstagande från energiupp-görelsen torde kunna tolkas som en klar insikt om detta förhållande.6.3 Konkurrenskraften och industrisysselsättningenHittillsvarande utveckling av svensk industri i allmänhet och svenskbasindustri i synnerhet har historiskt gynnats av den goda tillgången påbillig elenergi. Vattenkraftens och sedermera kärnkraftens lågaproduktionskostnader har givit värdefulla konkurrensfördelar.Svensk elproduktion är alltjämt effektiv och jämförelsevis billig i ettinternationellt perspektiv. Låga elproduktionskostnader förekommer dockockså i många konkurrentländer som baserar sin elproduktion i huvudsak påinhemsk fossilproduktion.Avgörande för konkurrenskraften är heller inte produktionskostnaden, utananvändarens slutpris. Härvidlag har svensk industri fått kraftigt försämradeförutsättningar bl.a. till följd av regeringens våldsamma energiskatte-höjningar. införde regeringen ytterligare skatter på elmotsvarande ca per kWh. För flera av de elintensiva företagenmotsvarar dessa skattehöjningar en merkostnad på eller mer -räknat per anställd. Höjningarna har redan lett till avskedanden bl.a. vidVargön Alloys i och vid Metall i Sundsvall.Svenska hushåll och icke elintensiv industri har alltjämt ett gynnsamtelkostnadsläge jämfört med utlandet. För den elintensiva industrin ärsituationen emellertid en annan. Här kan bedömningen heller inte göras pågrundval av officiell statistik. Den elintensiva industrin har regelmässigtspeciella kraftavtal, vilkas närmare prisnivåer bevaras som affärshemligheter.Denna verklighet - som regeringen helt synes bortse ifrån - klarladesgenom en särskild undersökning som lät utföra.Kommissionens slutsats blev: "Den bild som framgår av undersökningen ärsåledes att för elintensiv industri ligger de svenska elpriserna varken extremthögt eller lågt. I vissa för den svenska basindustrin viktiga konkurrentländer,såsom , och , är de priser som framkommit iundersökningen väsentligt lägre än priserna i . "Vår bedömning är att många svenska företag inom skogs- och kemi-industrin, gruvorna och stålindustrin ofta har högre elpriser än vadkonkurrenterna har i , , , och , mennågot lägre priser jämfört med . Om regeringen även framgent villslå vakt om svensk basindustri finns det därför inte något utrymme för enenergipolitik som försämrar konkurrenskraften ytterligare.Mot den här bakgrunden är det anmärkningsvärt att regeringens förslag omstängning av två kärnkraftsreaktorer är så illa underbyggt i sak. Trotsomfattande utredningsarbete har inga seriösa bedömningar gjorts avstängningens inverkan på investeringar, industrisysselsättning ochsamhällsekonomi.Energikommissionen hade ett sådant uppdrag, att "utifrån årsenergipolitiska riktlinjer analysera de samhällsekonomiska, miljö- ochenergipolitiska konsekvenserna av en avställning av en eller flera reaktorerunder ". Som vi tidigare konstaterat begränsade sig kommissionensbedömning till ett snävt, och som det senare visade sig felaktigt,energiförsörjningsperspektiv. De samhällsekonomiska och miljömässigakonsekvenserna berördes däremot inte med ett ord i Energikommissionensslutbetänkande. Dessa effekter tycks inte heller ha intresserat regeringenunder ärendets fortsatta beredning.7 Ett miljöpolitiskt svek7.1 Regeringen överger klimatpolitikenRegeringen medger nu öppet att ökade koldioxidutsläpp blir denoundvikliga följden av den energipolitiska uppgörelsen. Trots dettahävdas i propositionen att dessa ökade utsläpp inte innebär "någonavgörande förändring" i klimatpolitik.Sanningen är en annan. Med regeringens förslag överger deklimatpolitiska riktlinjer som antog på den borgerligaregeringens förslag. Där fastlades den nationella strategin att koldioxid-utsläppen från fossila bränslen skall stabiliseras nivå föratt därefter minska. Denna målsättning omöjliggörs genom regeringensenergipolitik.I klimatbeslut underströks att klimatpolitiken måsteutformas i ett internationellt perspektiv och i ett internationellt samarbete.Detta tar regeringen nu till intäkt för att tona ner vårt nationella ansvar.Regeringen tycks mena att p.g.a. ett särskilt ärorikt förflutet påklimatpolitikens område bör ha förtjänat att framgent få bära mindre bördorän andra länder. Miljöministern har redan i förhandlingar med övriga EU-länder utverkat en rätt för att öka koldioxidutsläppen med 5 procenttill , i stället för att minska dem som de flesta andra EU-länderkommer att göra. Propositionen betonar också alla de restriktioner som måstegälla för svenska insatser och antyder att det är på andra håll som verkligtkostnadseffektiva åtgärder kan vidtas.Regeringens proposition är i fråga om klimatpolitiken ett generandedefensivt dokument. För vidkommande har växthusgasernasklimatpåverkan karaktären av en global överlevnadsfråga. Det var skälet tillatt drev fram det första klimatpolitiska beslutet iriksdagen. Den omständigheten att har låga koldioxidutsläpp percapita jämfört med många andra industriländer tycker vi är positivt. Men detkan för oss aldrig bli ett argument för att medvetet - och helt i onödan -släppa ut mer koldioxid till atmosfären.7.2 Miljöskadlig elproduktion ersätter BarsebäckNär elproduktionen från vattenkraft och kärnkraft inte räcker till för attförsörja täcks underskottet med el från de oljeeldadereservkraftverken i och samt genom import avel från grannländerna. Redan ökat utnyttjande av de två inhemskaoljekondensverken medför betydande miljöpåverkan. Om dessa kraftverkkörs för full kapacitet adderar de mer koldioxid till atmosfären änutsläppen från samtliga bensindrivna personbilar i hela landet.Ett än större miljöproblem uppkommer när tillskottselektriciteten ärkolbaserad, vilket är fallet med huvuddelen av importen. , då densvenska vattenkraftproduktionen låg under genomsnittet pågrund av dålig vattentillgång, nettoimporterade drygt elkraft,vilket motsvarar mer än halva årsproduktionen vid . Underde kallaste perioderna /96 skedde import från allagrannländer - , , och . Inte minst importenfrån sistnämnda land är värd att notera. Genom det finska elsystemetshopkoppling med det ryska importerades i praktiken rysk kärnkraftsel tillSverige under denna period.Runt om gränser finns ledig elproduktionskapacitet. Den har detgemensamt att produktionen där sker i former som vi av miljöskäl inte villacceptera i vårt eget land. Det är till dessa miljöskadliga anläggningar - alltfrån rysk kärnkraft till gammal, dansk kolkraft - som regeringen nu väljer attlita.7.3 Inte bara koldioxid - också försurningen ökarEnergiuppgörelsens miljöskadliga konsekvenser begränsar sig emellertidinte till utökade utsläpp av koldioxid till atmosfären. Också utsläppen avförsurande ämnen, svavel och kväveoxider kommer att öka. Denrealistiska bedömningen är att det väsentligen blir ökad import avkolbaserad el från som kommer att kompensera bortfallet avren och utsläppsfri el från . För att ersätta medsådan el åtgår det stenkol ! Det försurande nedfalletfrån denna produktion kommer genom de förhärskande vindarna främstatt drabba sydvästra , som redan i utgångsläget är hårt drabbat avförsurning och övergödning.Nedanstående tabell visar de betydande effekter som uppstår om dagenselproduktion i fullt ut skulle ersättas med motsvarande el frånmoderna kolkondenskraftverk. Då skall noteras att de produktions-anläggningar i som kan komma ifråga för ökad import dessvärre ärav betydligt äldre datum och har sämre rening och större utsläpp än demoderna verk som tabellens beräkningar grundas på.Tabell 1Utsläppsökning om ersätts av modern kolkondenskraftTabell 1: (Utsläppsökningar Koldioxid Svaveldioxid Kväveoxider )(Underlag: , SCB)7.4 Gas och biobränslen ger ingen tröstNu är det naturligtvis omöjligt att i detalj beräkna hur storautsläppsökningarna blir om avvecklas. För det förstapåverkas behovet av ersättande kraft av väderleken och den inhemskaelförbrukningens utveckling. För det andra varierar miljöpåverkan meddet slag av kraftproduktion som kommer i ställe. Regeringenförmodar själv i propositionen att "det kan uppskattas att en stor del avdet ersättande bränslet inledningsvis skulle utgöras av olja". Samtidigtaviseras att det befintliga fossilgasnätet skall användas i störreutsträckning och att nya satsningar skall göras för att öka andelenbiobränslebaserad kraftvärme.All ersättning kommer således inte att ske genom import från Danmark.Oaktat detta kommer miljöeffekterna att bli väsentliga när stängs.Detta gäller även om produktion ersätts medfossilgas och biokraftvärme.Tabell 2Utsläpp om ersätts med fossilgas eller biobränslenTabell 2: (Utsläppsökningar Koldioxid, ton Svaveldioxid, tonKväveoxider, ton )(Källa: , )7.5 Kärnsäkerheten försämrasEnergiförsörjningen är inte längre en avgränsat nationell fråga.Infrastrukturen i form av ledningsnät för elektricitet och gas byggssamman. De nordiska ländernas elsystem är väl sammanlänkade ochutbyggnaden av förbindelser över gränserna fortsätter.När regeringen föreslår att frivilligt skall avhända sig egnaelproduktionsresurser ökar avsättningsmöjligheterna för produktionsanlägg-ningar i vår omvärld. Bäst nytta av detta kommer, som ovan sagts, ägarna tilläldre danska kolkondenskraftverk att få. Men eftersom både ochRyssland är hopkopplade med så riskerar vi också att indirektförlänga den återstående drifttiden för det ryska kärnkraftverket i SosnovyjBor, när vi avvecklar svenska reaktorer.Sambandet med är ännu inte lika tydligt. Men kommerden s.k. Baltic Ring - hopkopplingen av alla elsystem runt - medall säkerhet att realiseras. Då får vi en direkt utbytbarhet också mellan densvenska kärnkraften och kärnkraftverket i . Såväl i Sosnovyj Borsom i är det fråga om lättvattenkylda, grafitmodererade kanalkokar-reaktorer, d.v.s. samma teknologiska koncept som i Tjernobyl. En paradoxaloch djupt oroande effekt av den förtida kärnkraftsavvecklingen i kandärmed komma att bli en försämrad kärnsäkerhet i hela norra förslag om att tvångsvis stänga reaktorn är också negativt för säkerheten inom . Desvenska tillsynsmyndigheterna - () ochStatens strålskyddsinstitut (SSI) - har båda pekat på riskerna förteknikerflykt från branschen. Det faktum att regeringens beslutsfattandeuppfattas som godtyckligt och irrationellt motverkar det aktiva ansvars-tagande och säkerhetstänkande hos personalen som är ett bärande inslag i detsvenska säkerhetskonceptet. Också den omständigheten att företrädare förregeringspartiet offentligt uttryckt sin "lycka" över att hundratals människorkommer att friställas vid skapar en psykologisksituation som påverkar säkerheten negativt. Trots aktiva åtgärder frånSydkrafts sida - bl.a. en femårig anställningsgaranti för personalen vidBarsebäck - kan det därför komma att bli svårt att garantera den fortsattadriften vid 2.8 Missbruk av lagstiftningsmakten8.1 Beslutsunderlag saknasHuvudpunkten i regeringens proposition är onekligen det drastiskaförslaget att med kort varsel framtvinga stängning av kärnkraftsreaktornBarsebäck 1. Detta är en åtgärd som har betydande räckvidd medpåverkan på energiförsörjningen, miljön, hushållens ekonomi,investeringarna, industrisysselsättningen och samhällsekonomin i stort.Trots det innehåller propositionen inga egentliga bedömningar avförslagets konsekvenser i dessa olika hänseenden.En stängning av får även omedelbara och direkta konsekven-ser för statens finanser. Inte heller på denna punkt lämnar regeringen någrabesked. Propositionen innehåller inte ens en antydan till bedömning avvilken kostnad som regeringen tror att stängningen kommer att åsamkastaten - och därmed de svenska skattebetalarna - redan nästa år.Enligt vår mening torde det sakna motstycke när regeringen på detta sättbegär godkännande av åtgärder som påverkar landets industriellaframtid, utan att presentera något som helst beslutsunderlag värt namnet.8.2 Vad skall regeringen göra med ?Regeringen har inte ens mäktat med att klargöra hur den åsyftadestängningen av egentligen skall gå till. I propositionen sägsvisserligen att "förhandlingar skall inledas med ägaren avBarsebäcksverket om att stänga en reaktor före och enandra reaktor före ". Härmed indikeras att regeringeneftersträvar någon sorts frivillig förhandlingsuppgörelse mellan statenoch . Men anmäler regeringen sin avsikt att senare i årförelägga ett förslag till lagstiftning om kärnkraftensavveckling. Denna anmälan för inte direkt tankarna till förhandlingar ochöverenskommelser: "Regeringen avser att efter lagensikraftträdande fatta beslut om avställning av kärnkraftsreaktorernaBarsebäck 1 och ". Innebörden av denna utfästelse är attregeringen tänker fatta ett tvingande beslutom att stänga av den första reaktorn före halvårsskiftet 1998.Regeringens besked är således motsägelsefulla och oklara. Den mestnäraliggande slutsatsen är att regeringens syfte med lagstiftningen är atttvinga till att träffa en skenbart frivillig förhandlingsuppgörelse.Detta sätt att använda den lagstiftande makten är ägnat att inge stark oro.8.3 Avvecklingslagen - ett hastverk som hotar tilltron tillrättsstatenNågot konkret förslag till avvecklingslag redovisas inte i propositionenmen har presenterats i en promemoria från Närings- ochhandelsdepartementet (Ds 1997:14). Det förslaget är ett utpräglathastverk som på har pressats fram av en arbetsgruppinom . Redan denna handläggningsordning äruppseendeväckande, eftersom lagförslaget har en mycket stor principiellräckvidd med bäring på såväl den enskilda äganderätten som svenskgrundlag och den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna(). gällerEuropakonventionen som svensk lag.Förslaget till avvecklingslag är ännu inte remissbehandlat och har änmindre varit föremål för Lagrådets granskning eller regeringens eget beslut.Trots detta begär regeringen godkännande av riktlinjer sominnebär att denna obefintliga lagstiftning skallanvändas för att med ytterligare sex månaders varsel beröva ett börsnoteratföretag rådigheten över tillgångar i mångmiljardklassen. Detta är enligt vårmening inte seriöst.Energikommissionen lät utföra en studie av de rättsliga frågorna isamband med en politiskt beslutad avveckling av kärnkraften. Studien harredovisats i kommissionens slutbetänkande (SOU 1995:139) och i en särskildunderbilaga till kommissionens betänkande (SOU 1995:140). Studien hadekaraktären av en allmän översikt över de mycket komplicerade juridiskaspörsmål som aktualiseras vid ett försök till sådan lagstiftning.Kommissionen övervägde inte ens att utforma något förslag till lagstiftningpå grundval av denna studie.Trots frågans komplicerade art förelåg så sent som ingetytterligare underlagsmaterial inom än en fyrsidig pro-memoria från rättschefen vid . I denna promemoriaframhölls bl.a. att "ett definitivt beslut om avställning av en viss reaktormåste också fattas i så god tid att reaktorinnehavaren kan planera avställ-ningen på ett rimligt sätt". I en till promemorian fogad, ofullständig skisstilllagtext angav rättschefen denna förvarningstid till tre år.Även inom ramen för en sådan, treårig förvarningstid skulle det vara heltomöjligt för en drabbad reaktorägare att hinna uppföra ny kraftproduktion tillersättning för den avstängda. Regeringen avser nu att förkorta förvarnings-tiden till mindre än , vilket skulle ställa varje berördreaktorägare ien helt omöjlig situation. En sådan lagstiftning står därför inte i överens-stämmelse med de principer som måste gälla i en rättsstat.Enligt vår mening kommer en lagstiftning av föreslagen art menligt attpåverka omvärldens tilltro till som en stabil, marknadsekonomiskrättsstat. Det faktum att reaktorerna i innehas av ett börsnoterataktiebolag med utländska ägarintressen förstärker denna mycket negativasignal till investerare i omvärlden.8.4 Stora brister i lagförslagetVerksamheten vid och övriga kärnkraftverk bedrivs med stödav drifttillstånd enligt lagen om kärnteknisk verksamhet. Vissadrifttillstånd är tidsbegränsade men även för dessa tillstånd gällerpresumtionen att de skall förlängas om reaktorerna uppfyller desäkerhetskrav som tillsynsmyndigheterna ställer med stöd av lagen. Enavvecklingslagstiftning blir mot denna bakgrund direkt konfiskatoriskoch dess tillämpning ger reaktorägaren rätt till full ersättning för sinförlust enligt reglerna om egendomsskydd i 2 kap 18 § regeringsformenoch enligt artikel 1 i första tilläggsprotokollet till Europakonventionen.Även i detta hänseende är förslaget till avvecklingslag bristfälligt. Somsärskild förutsättning vid ersättningens bestämmande föreslås antagandet atten kärnkraftsreaktor inte kan nyttjas efter det att den togs ikommersiell drift. Tiden kommer då att fungera som en maximigränsför värderingen av rörelseskadan, trots att en reaktor mycket väl kananvändas och generera en ersättningspliktig vinst . Ilagförslagets förarbeten anges heller inga sakliga skäl för denna 40-årsgränsvid skadeståndsberäkningen.Enligt grundläggande rättsstatliga principer skall all lagstiftning ges engenerell utformning. Detta innebär att lagformen inte får användas för beslutsom uttryckligen avser endast ett enskilt fall. Ett annat krav är att en lagmåste vara tydlig och förutsebar så att den som omfattas av lagen kanförutse dess tillämpning.Mot bakgrund av den träffade energiuppgörelsen är det uppenbart attavvecklingslagen avser verksamheten vid just . Samtidigtär förslagets formella kriterier för stängning mycket vaga. Det talas allmäntom att "reaktorns geografiska läge" samt "särskilda förhållanden såsom ålderoch reaktortyp" skall beaktas. Antingen innebär lagen ett dolt utpekande avett bestämt företags lagliga verksamhet eller också är den en bristfälligjuridisk produkt på grund av sin vaghet.Slutligen är det så att en konfiskatorisk lag överhuvudtaget inte är möjligatt stifta med mindre än att det finns ett behov av att tillgodose "angelägnaallmänna intressen" (RF 2:18). I förevarande fall anges att syftet medlagförslaget är att åstadkomma en "ekologiskt och ekonomiskt hållbarenergiförsörjning byggd på förnybara energislag".