ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ub239 · 1997-10-06 00:00:00 — Dagens betygssystem innebär att inte alla elever får den möjlighet till utbildning som ett modernt samhälle bör ge. Utslagningen har blivit av en omfattning som inte kan accepteras. /96 avslutade 100 000 elever i årskurs 9 sin utbildning. Av dessa elever saknade betyg i något ämne. Därmed var deras möjligheter till fortsatta studier inom det svenska utbildningssystemet starkt beskurna. Ett betygssystem får inte leda till att elever slås ut redan på grundskolenivå. En satsning på en skola för alla måste även innefatta ett betygssystem som beaktar alla elevers förutsättningar. En översyn, som beaktar den enskilde elevens förutsättningar, bör genomföras av det nuvarande betygssystemet i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av nuvarande betygssystem.
mot · GL02Ub240 · 1997-10-06 00:00:00 — I dagens skolundervisning läser eleverna i ett tvåterminssystem med ett relativt långt sommaruppehåll. Under terminerna är det ett högt tempo för både elever och lärare. Problem med bl.a. mobbning har blivit väl känt, men det är svårt att komma tillrätta med det. Alltför många elever går även ut ur skolan med ej godkända betyg. Det behövs i dagens skola ett lugnare arbetstempo så att lärare och elev får tid för varandra. Om vi skall få en bra skola måste vi också se till att denna skola ges praktiska möjligheter att utföra sitt kunskapsarbete. Sommarloven är naturligtvis med dagens system en efterlängtad paus i ett stressigt arbetsliv. Men även sommardagar kan bli för långa om man önskar att få ett sommarjobb och detta jobb är svårt att få. Eleverna fyller då sin vardag med allehanda sysselsättningar, tyvärr också destruktiva för samhället i stort. Skolans lokaler står också med dagens system oftast tomma av året. De måste utnyttjas på ett bättre sätt. För att se om man kan ta tillvara alla de resurser som finns i dagens skola på ett bättre sätt borde ett försök göras för att se om en förändring till ett treterminssystem är att föredra framför nuvarande ordning. Genom försöksverksamheten bör möjligheterna analyseras: att sänka antalet undervisningstimmar att minska behovet av lokaler att åstadkomma en effektivisering av verksamheten och en kostnadssänkning att åstadkomma ett lugnare arbetstempo för såväl elever som lärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att några olika kommuner bör få pröva att införa ett treterminssystem i skolan.
mot · GL02Ub241 · 1997-10-06 00:00:00 — Bad och lek i vatten är en ofta förekommande fritidssysselsättning i för både unga och gamla. Det finns god tillgång till sjöar och kuster som inbjuder till bad och dessutom finns i de flesta kommuner olika typer av badanläggningar. Det är viktigt att tidigt få lära sig simma och på det sättet vara säkrare i sin kontakt med vattnet. Många lär sig simma i tidig ålder och skolan har i de flesta fall ansett det viktigt med simundervisning . I samband med besparingar som gjorts inom skolan kan man konstatera att simundervisningen har minskat för skoleleverna. Detta får till konsekvens att simkunnigheten bland svenskarna sjunker och leder till fler olyckor. Det finns anledning till oro om man ser till att allt färre barn får ta del av någon form av simundervisning. Antalet skolor som undervisar sina barn i enlighet med läroplanen, dvs. med mål att kunna simma och hantera nödsituationer i vattnet vid slutet av årskurs fem, har enligt uppföljningar som gjorts sjunkit från /97. Även andra former av simundervisning på sommarlov och liknande har minskat. Vad som också har uppmärksammats är att barn med invandrarbakgrund aldrig lär sig simma i skolan trots att läroplanen föreskriver att alla skolbarn ska vara simkunniga när de går ur femte klass. Den dåliga simkunnigheten bland dessa grupper grundar sig ofta på att de har en annan kulturell bakgrund och därmed en annan syn på badande och klädsel. Trots att simundervisning sker, deltar de inte på grund av sin kulturella bakgrund. Här har skolan ett stort ansvar att utforma lokaler och metoder för att möta dessa invandrarungdomar så att de kan deltaga på sina villkor i simundervisning. Det kan t.ex. handla om att bygga om duschar eller att ha speciella grupper för dem som vill bada med kläderna på. har här en viktig uppgift att följa utvecklingen i kommunerna då det gäller simkunnigheten för alla, så att läroplanens mål uppföljs. Det måste speciellt uppmärksamma invandrarbarnens möjligheter till simundervisning och vidtaga de åtgärder som kan behövas för att skolan ska uppfylla sitt mål om simundervisning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om simundervisning i skolan.
mot · GL02Ub242 · 1997-10-06 00:00:00 — Skolans undervisning i sex och samlevnad Skolan har en viktig roll att ge ungdomar undervisning i sex och samlevnad på ett seriöst och ansvarsfullt sätt. Skolans sexualundervisning måste lyftas fram precis som andra kunskapsämnen och ges ett innehåll, som är mycket bredare än bara teknik. Sex och samlevnad måste behandla könsroller, relationer, jämställdhet, sexualiteten som en del av den naturliga utvecklingen, sexualiteten som behov/drift, sexualiteten som social konstruktion (våga säga nej), hetero- och homosexualitet, sexuellt överförbara sjukdomar, preventivmedel, etc, etc. Ovanstående uppräkning är absolut inte fullständig utan mer ett exempel på bredden i en bra sexualundervisning. Sexualitet har mycket med identitet och självkänsla att göra, därför är det viktigt att det finns en helhet i undervisningen. Det finns bra material om de flesta ämnena men man får söka efter dem. För att undervisningen skall bli bra krävs det en lärare, som är mogen och vuxen uppgiften. Alltför många barn tvingas konstatera att undervisningen varit alltför snabb eller alltför ytlig osv. I en undersökning som har gjorts konstateras att av skolorna inte följer läroplanen för undervisning i sex och samlevnad. I läroplanen står att ämnet inte bara ska tas upp i biologi utan även på religions- och samhällskunskapstimmarna. Tyvärr visar det sig att många skolor inte gör detta. För att stärka ämnet och de lärare som arbetar med dessa frågor bör följande åtgärder vidtagas: Bättre metodikundervisning i lärarutbildningen Läromedelspaket som behandlar helheten Styrdokument (t.ex. läroplan) som tydligt uttalar vikten av sexualundervisning Införa en arbetsordning i de enskilda skolorna som gör det naturligt för den enskilde läraren att byta dessa timmar med en kollega, som har större engagemang och fallenhet. En bra och informativ sexualundervisning i skolan ger eleverna bättre förutsättningar att möta vuxenlivet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kunskapsområdet sex och samlevnad.
mot · GL02Ub243 · 1997-10-06 00:00:00 — Barn i invandrartäta områden Det kommer allt oftare alarmerande uppgifter från storstadskommunernas förortsområden. Från flera grundskolor kommer rapporter om att eleverna inte klarar de nationella kunskapstesten i det svenska språket. I dessa områden har en majoritet av barnen minst en förälder med rötterna i en annan etnisk kultur och många har ett annat modersmål än svenskan. Dessa barn har stora problem att på allvar få kontakt med det svenska språket. Många barn med invandrarbakgrund växer upp i en språkmiljö där svenska språket inte är en naturlig del i vardagen. Detta trots att många av barnen är födda i . Tyvärr står dessa barn i mycket stor utsträckning utanför den reguljära barnomsorgen. En orsak är att deras föräldrar i större utsträckning har drabbats av arbetslöshet, eller att man löser barnomsorgen på annat sätt. Ofta tar man hjälp av äldre släktingar som själva har stora problem att tala det svenska språket och känner till det svenska samhället dåligt. Dåliga språkkunskaper bidrar även till andra svårigheter och problem för barnen . Utan ett gemensamt språk uppstår t o m problem i leken. Språkutvecklingen hos barn med invandrarbakgrund är därför avgörande för integrationsprocessen. Språkutveckling kräver övning och möjlighet till sådan. För att barnen ska kunna tillgodogöra sig det svenska språket krävs insatser redan i tidig ålder. För barn med annat modersmål än svenska är förskoleverksamheten därför nödvändig. Kommunerna ansvarar för både och förskolan. Det är kommunernas uppgift att ge alla barn lika möjligheter och förutsättningar att tillgodogöra sig kunskaper. Med stort engagemang bedriver våra storstadskommuner ett målmedvetet arbete med barns språkutveckling. Som exempel kan nämnas särskilda språkförskolor, öppna förskolor samt mamma/barn-projekt. Tyvärr räcker ändå inte dessa insatser. I delbetänkande Att växa bland betong och kojor SOU 1997:61 har man uppmärksammat barnens uppväxtvillkor i dessa områden. Delbetänkandet föreslår att det på försök inrättas en ny deltidsförskola för barn i åldern i vissa bostadsområden. menar att staten har ett mycket stort ansvar för storstädernas utsatta områden, vi håller med. Detta delbetänkande blev av något skäl aldrig utsänt på remiss, varför en mer grundläggande diskussion i ett större forum uteblivit. Storstadskommuner, med en högre andel barn som inte har svenska som modersmål, får ta ett mycket stort ekonomiskt ansvar för något som ligger i hela nationens intresse och kräver speciella insatser. För att bryta utvecklingen och ge alla barn likvärdig start i livet krävs insatser på nationell nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barn och förskola i invandrartäta områden/utsatta stadsdelar.
mot · GL02Ub244 · 1997-10-06 00:00:00 — Vårdgymnasiets omvårdnadsprogram omfattar en utbildningslängd . Efter avslutad studietid lämnar elverna skolan utan någon yrkesexamen och därmed ingen yrkestitel. De studerande har genomgått en ren yrkesinriktad utbildning till undersköterska men yrkesidentiteten saknas. När de söker en tjänst så kan de inte kalla sig för något efter nuvarande regler. Vi anser att det är oerhört viktigt för eleverna att få erhålla en examen med en yrkestitel som undersköterska. Innan omvårdnadsprogrammet infördes på vårdgymnasiet så erhöll de en titel som undersköterska. Nuvarande system med avsaknad av en yrkestitel innebär att motivationen för studierna hämmas. Efterfrågan på undersköterskor inom landstingsvården har markant minskat. Däremot ökar efterfrågan av denna yrkesgrupp inom kommunerna i och med ädelreformens genomförande. Genom att landstingens långvårdskliniker försvann ersattes dessa med olika vårdformer i kommunens regi och i viss mån av enskilt drivna vårdenheter. Inom dessa vårdverksamheter ökar behovet av undersköterskor vilka har en betydelsefull roll. Det ställs också allt högre medicinsk kompetens på denna yrkesgrupp som arbetar på vårdenheterna och i det egna hemmet hos vårdbehövande människor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en yrkesexamen på vårdgymnasiets omvårdnadsprogram.
mot · GL02Ub246 · 1997-10-06 00:00:00 — Skyldighet för kommunerna att upprätta barnomsorgsplaner har upphört. Detsamma gäller kravet att upprätta bostadsförsörjningsprogram. Erfarenheterna visar att dessa typer av planer inte varit meningsfulla som utvärderings- och planeringsinstrument. De har istället uppfattats som meningslösa och resurskrävande. Detsamma kan sägas om centrala byråkratiska påbud av typen skolplaner. De tillför heller inte något nytt inom skolans område. De uppfattas av kommunerna som onödig detaljstyrning. möjligheter till uppföljning och utvärdering av skolan blir varken bättre eller sämre vid ett avskaffande av detta plantvång. Jag föreslår därför att kravet på kommunerna att upprätta skolplaner ska upphöra. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den kommunala skyldigheten att upprätta skolplaner skall upphöra.
mot · GL02Ub248 · 1997-10-06 00:00:00 — Sociala färdigheter i förskolan Många barn handikappas i kamratumgänget allvarligt av bristande kunskaper i sociala färdigheter som simning, skridskoåkning, cykling etc. Speciellt utsatta är barn till ensamstående föräldrar, där ofta både bristande tid och bristande ekonomiska resurser medverkar till situationen. Förskolan borde se som en av sina viktigaste uppgifter att bibringa barnen sådana sociala färdigheter som är viktiga för deras framtida funktion i kamratkretsen. Detta är en viktig pedagogisk uppgift som väl ryms inom förskolans tidsram. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om träning i sociala färdigheter i förskolan.
mot · GL02Ub249 · 1997-10-06 00:00:00 — En skola med kvalitet måste ha en professionell ledning. Pedagogisk kompetens är härvid ett grundkrav för rektorer om kvaliteten skall kunna garanteras. Tyvärr är så inte överallt fallet efter många av de kommunala omorganisationer som förekommit. bör därför lagfästa ett sådant grundkrav. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om krav på pedagogisk kompetens för grundskolerektorer i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Ub252 · 1997-10-06 00:00:00 — Användning av invandrares kunskaper för utbildning Ingen grupp i vårt land har drabbats så hårt av arbetslöshet som invandrare och flyktingar. Detta trots att många är välutbildade och lärt sig svenska. En annan problematik är att många invandrar- och flyktingbarn har stora svårigheter att klara sin skolgång i . Om behov föreligger ska eleven ha studiehandledning i de olika ämnena på sitt hemspråk. Problemet är att studiehandledning och hemspråksundervisning är närmast obefintlig i många kommuner. Varför då inte föra ihop dessa problem och finna en gemensam lösning? Varför inte tillföra skolundervisningen välutbildade svensktalande personer som kan elevernas språk och låta dem ge elever som kommer från samma språkområde den studiehandledning som de har laglig rätt till? Detta är exempel på en åtgärd som borde användas inom den arbetsmarknadspolitiska arsenalen för att få fler invandrare/flyktingar i arbete och för att kommunerna ska kunna uppfylla sin lagfästa skyldighet. Detta skulle rimligtvis inte kosta samhället någonting extra, men det skulle ge meningsfulla arbetsuppgifter åt annars arbetslösa människor. Det skulle också göra skoltillvaron drägligare och tryggare för många barn i våra skolor. Att åtgärda detta bör vara en angelägen uppgift nu när det lokala inflytandet över arbetsmarknadsfrågorna ska stärkas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillvarata invandrares/flyktingars kunskaper för utbildningsinsatser i skolan.
mot · GL02Ub253 · 1997-10-06 00:00:00 — En studie av gymnasieungdomar i visar att 1617-åringarna har ökat i vikt . Eleverna har testats med avseende på kondition, styrka, rörlighet och vikt. Studien pekar på att det finns tydliga tecken på att ju mer överviktig man är, desto sämre prestationsförmåga har man. Elever med god kondition är friskare, starkare, rörligare och snabbare. Enligt studierna finns det ingen anledning att tro att ungdomarna i , , , och skulle skilja sig från andra svenska gymnasieelever. Mindre skolgymnastik, skräpmat och TV/datorspel är tre orsaker som säkerligen ligger bakom den försämrade hälsan. Speciellt pojkar fastnar framför dataskärmarna och blir stillasittande på sin fritid. Hos flickor ser man tyvärr ofta det motsatta där vissa flickor tränar för mycket och svälter sig med grav undernäring, urkalkning m m som följd. Denna utveckling är oroande och beteendet bottnar i bristande kunskaper och självkänsla. Ökad idrottsutövning befordrar en bättre livsstil hos den uppväxande generationen. Många har genom sport och idrott lyckats att ta sig upp till en bättre tillvaro ur en social situation med negativa förtecken. Det visar sig t. ex. att idrottande ungdomar dricker hälften så mycket alkohol och röker hälften så mycket som ungdomar i allmänhet enligt en undersökning som gjorts om ungdomars drogvanor. Kunskap om kroppen och hur man tar hand om den för att må bra är ofta mycket otillräcklig p.g.a. bristande undervisning i skolan och kunskap hos föräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheten att utöka timplanerna både på och gymnasieskolan för att därmed få till stånd en utökning av antalet lektionstimmar i idrott och hälsa i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Ub255 · 1997-10-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att värdegrunden som den uttrycks i läroplanen finns med i det gemensamma dokumentet för förskolan och skolan som håller på att utarbetas, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att varje kommun bör genomföra en fortbildning för all skolpersonal om skolans värdegrund, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att varje skola bör ha en plan för hur man kan omsätta skolans värdegrund i praktiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den fysiska skolmiljöns betydelse för bekämpningen av mobbning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sociala färdigheter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om personalsituationens betydelse för bekämpningen av mobbning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det i varje kommun skall finnas en barn- och ungdomsplan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolledarens skyldighet att anmäla brott till de sociala myndigheterna och när så är påkallat till polismyndigheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett anpassat polisförhör,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt att omplacera mobbande och kränkande elever, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommunerna skall vara skyldiga att upprätta en särskild skolgång, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information om våldets konsekvenser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reklam för ett program med våldsinslag inte skall visas under de tider då barn kan förväntas vara uppe,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhandsgranskning av videogram,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i internationella sammanhang verkar för gemensamma regler som begränsar utbudet av grovt underhållningsvåld.2 Skånberg (kd) 1 Yrkande 9 hänvisat till JuU. 2 Yrkandena hänvisade till KU.
mot · GL02Ub257 · 1997-10-06 00:00:00 — Teckenspråket är för familjer med döva/hörselskadade barn helt avgörande för att ha en fullgod kommunikation både inom hemmet och i barnets närområde. Föräldrar, syskon och övriga personer i barnets omgivning måste ges möjlighet att lära sig teckenspråk eftersom det språket kommer att vara det döva barnets första språk. Med anledning av utredningen angående Teckenspråksutbildning För Föräldrar () vill vi lyfta fram följande för oss viktiga aspekter. Teckenspråksutbildningen för föräldrar är en utbildning som inte är direkt jämförbar med någon utbildning i teckenspråk som finns inom det reguljära utbildningssystemet och den har inte heller som mål att ge kvalifikation och kompetens för vidare studier eller grund för en yrkesutövning. Utbildningens syfte är att ge föräldrar till döva och hörselskadade barn en förutsättningar att kommunicera med sina barn på liknande villkor som föräldrar till hörande barn. Det övergripande syftet med utbildningen är bra, att föräldrar skall kunna använda teckenspråk på ett funktionellt sätt i kontakten med sina barn och att i likhet med föräldrar till hörande barn främja barnens utveckling och ge dem god vård, omsorg och stöd. Utbildningen bör starta så att teckenspråket börjar användas så snabbt som möjligt i hemmet. Teckenspråket kan man bäst utveckla i teckenspråkliga miljöer. Föräldrar som behöver teckenspråk är inte en heterogen grupp, bland annat med tanke på utbildningsbakgrund, studievana, personlighet och förmåga att bearbeta den uppkomna situationen. Föräldrar som måste välja teckenspråk som kommunikationssätt med sitt barn har från början inte en naturlig nyfikenhet på teckenspråk. Det är därför av största vikt att det finns en öppenhet och flexibilitet i systemet som möjliggör kunskapsinhämtning i olika takt, och repetition måste vara möjlig. Frågan är om omfattningen av utbildningen, som föreslås och är en påbyggnad på den introduktion som genomförs i regi av landstingens habiliteringsverksamhet, är tillräckligt omfattande. Motionären föreslår därför att en kontinuerlig uppföljning och utvärdering görs i syfte att se hur utbildningens omfattning och utveckling av olika pedagogiska metoder, organisationsformer och läromedel överensstämmer med de mål som fastställs i utredningen och sedermera i den ramkursplan som förslås fastställa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av uppföljning och utvärdering av teckenspråksutbildning för föräldrar.
mot · GL02Ub258 · 1997-10-06 00:00:00 — Statsbidrag till deltidskurser i Knyppling Knypplingskonsten är för vad blekingesöm är för . Inte nog med det. i har sedan långt tillbaka i tiden varit . Vadstenaspetsen är också för hela vårt land vad den äkta brysselspetsen är för . De produkter som färdigställs får, om de är av tillräckligt hög kvalitet, genom ett sigill, som är en kvalitetsgaranti . säte ligger i , där den drivande kraften finns. Där är också spetskonsulenten anställd, men hon har hela som sitt arbetsfält. Konstformen knyppling har funnits i och omkring sedan medeltiden, troligen genom Birgittinerklostrets nunnor, som där arbetade med olika textilier. Detta konsthantverk har genomgått olika faser . Knyppling är en unik och mycket tidskrävande form av hantverk. Den kräver av träning och fördjupning för att produkterna skall kunna hålla hög kvalitet. Föreningen har kurser i knyppling för barn i åldrarna . De sker i egen regi med stöd från fonder och stiftelser m.m. För vuxna kan den första inlärningen av grunderna ske genom föreningens samverkan med ett studieförbund. Men för de personer som skall lära ut konsten och för dem som behöver en fortbildning eller fördjupning ställs helt andra krav på utbildningen. Den måste hålla en garanterat hög kvalitet. Därför har Svenska Spetsar på olika sätt ett viktigt samarbete med Sätergläntan, som är och en fristående kompletterande skola. På somrarna anordnas olika tvåveckorskurser i knyppling i . Det sker tack vare Sätergläntans statbidragsberättigade deltidskurser och i samarbete med Svenska Spetsar. Detta samarbete har pågått . Kurserna har både ämnesbredd och ämnesdjup. För att kvaliteten på de svenska konsthantverken skall kunna hållas på en hög nivå krävs att lärarna är specialister. För dessa gästlärare måste förutom timpenning också betalas resor och traktamenten. Tack vare statsbidraget kan dessa kvalitetskurser alltjämt komma till stånd. För knypplingkonstens överlevnad och utveckling är de ett måste. För nationen är de en garant för att också kvaliteten kan upprätthållas. Det har diskuterats att staten skulle dra in alla statsbidrag till utbildningar som är kortare än . Om så sker vore det förödande. Dessa deltidskurser är av nationell vikt för att kulturarvet inom hemslöjdsområdet ska föras vidare. Därför anser jag/vi att statsbidrag skall utgå även i fortsättningen till dessa deltidskurser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att det även fortsättningsvis utgår statsbidrag till bl.a. de deltidskurser i knyppling som sker i regi i samarbete med Sätergläntan.