mot · GL02Fi403 · 1997-10-06 00:00:00 — Avdragsrätten, som har avgörande ekonomisk betydelse för de flesta småhusägare, måste emellertid behållas. Som föreslår bör symmetrin i reglerna för beskattning av ägda bostäder återinföras. Fastighetsskatten för småhus bör ersättas med en schabloniserad beräkning av en intäkt som tas upp till beskattning som inkomst av kapital. bör för bostadsrätter motsvarande avdragsrätt för lägenhetens andel av de samlade ränteutgifterna medges för bostadsrättshavaren. Som framgått ovan är utgångspunkten för beräkningen av en schablonintäkt att fastställa avkastningen av det kapital som är nedlagt i bostaden. Man måste då diskutera såväl vilket underlag som skall användas som vilket uttag som skall ske. I tidigare utredningar har det övervägts huruvida det är möjligt att på något annat sätt än med hjälp av taxeringsvärdet skapa ett tillfredsställande underlag för beräkningen av en schablonintäkt (eller för fastighetsbeskattningen). Det har bland annat diskuterats någon form av anknytning till bostadsytan eller ett beräknat värde på bostadsförmånen som sådan. Inte heller dessa förslag förefaller särskilt lämpliga i ett stabilt system. De stora snedvridningar som uppkommer genom att taxeringsvärdet i sin helhet är underlag för beskattningen har sin grund i att marknadsvärdet ofta utvecklas utan hänsyn till hur stort det nedlagda kapitalet i bostaden är. För flertalet fastigheter blir därmed underlaget för beskattningen större än det kapital som lagts ned. Det motiverar i sin tur att dagens underlag för uttag av fastighetsskatt reduceras. En teknik kan då vara att enbart ha det taxerade byggnadsvärdet som underlag. Därmed kan ytterligare ett problem få sin lösning. Man kan nämligen anta att de kraftiga ökningarna av totala taxeringsvärden i attraktiva områden, som inte bör ligga till grund för beskattning, huvudsakligen manifesteras genom att markvärdet stiger kraftigt. Schablonbeskattningen bör således utformas så att underlaget för beskattning endast är det taxerade byggnadsvärdet. Enligt beräkningar som redovisades av borde, när hela taxeringsvärdet används som underlag, andelen som tas upp till beskattning bestämmas till mellan . Skatteuttaget (räknat som fastighetsskatt enligt dagens system) skulle då uppgå till av hela taxeringsvärdet. 1994 utgjorde byggnadsvärdet cirka två tredjedelar av det totala taxeringsvärdet. Som tidigare redovisats är emellertid underlaget för stort. Det bör reduceras genom att markvärdet räknas bort. Det innebär att man med en schablonintäkt på skulle få en effekt som motsvarar ett fastighetsskatteuttag i dagens system på genomsnittligt . Lindringen blir väsentligt större där de stora regionala orättvisorna finns. Det finns vidare anledning att sträva efter en förenklad fastighetstaxering. Det underlättas genom ett lägre skatteuttag. Ju lägre skatteuttag desto grövre kan de olika regler som jämför olika fastigheter med varandra vara. Det bör vara möjligt att relativt omgående införa en klassificering av byggnaderna i en normalgrupp, en grupp med väsentligt bättre standard och en med väsentligt lägre standard. Därmed försvinner mycket av det kineseri som präglar fastighetstaxeringen. fastighetstaxering har också lett till att många vanliga småhusägare fått erlägga förmögenhetsskatt. Som ett led i avvecklingen av förmögenhetsskatten bör sambeskattningen slopas 1998 som gränsen för skatteplikt höjs till . Fastighetsskatten avvecklas successivt. Schablonbeskattning av småhus införas som skatteuttaget reduceras successivt så att av det taxerade byggnadsvärdet tas upp till beskattning som inkomst av kapital med full avdragsrätt för ränteutgifter, samt motsvarande regler införas för bostadsrätter. Reglerna för fastighetstaxering förenklas kraftigt. Förmögenhetsskatten avvecklas successivt. De förändringar som föreslagits i föregående avsnitt kan inte genomföras redan från innevarande år. Det krävs därför att tillfälliga åtgärder genomförs som går i samma riktning som den långsiktiga lösning som skisserats. Följande förslag bör således genomföras och kan, även om beslut fattas av sent , gälla redan från detta år. Fastighetsskatten på bostäder sänks från av taxeringsvärdet . Därefter sänks skatten 1998, 1999 och 2000 vartdera året. Orimliga regionala skillnader vid fastighetsbeskattningen lindras genom att markvärdet inte tas upp till beskattning fullt ut. I avvaktan på den permanenta lösningen bör underlag för uttag av fastighetsskatt successivt justeras så att endast hälften av markvärdet tas med. Ett tak för den del av markvärdet som beskattas måste införas. är ett glest bebott land. För många hushåll är resorna till och från arbetet långa. Kollektivtrafiken är i många fall inget alternativ. Det är då nödvändigt att använda bilen. Dessutom krävs ofta biltransporter för privata ändamål för att det skall vara möjligt att bo kvar i mindre tättbefolkade områden. Denna situation kräver särskilda avvägningar när det gäller att utforma också skattepolitiken. Höjd bensinskatt (i kombination med andra kostnadsökningar) försvagar hushållsekonomin och innebär mindre intresse att ta arbete på större avstånd från hemmet. Det minskar rörligheten på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund bör bensinskatten sänkas med (vartill kommer moms) till den nivå som gällde före den höjning som genomfördes . Dessutom bör avdraget för resor till och från arbetet höjas till per mil och inkludera resor till barnomsorg. Förslaget om att höja det icke avdragsgilla beloppet för arbetsresor med till , som drabbar även kollektivresenärer, bör avvisas. 6.8 Sänkt skatt på pensionssparande Regeringen har försämrat förutsättningarna för det enskilda, frivilliga pensionssparande som för många har varit en möjlighet att skapa bättre trygghet inför ålderdomen med den osäkerhet som gäller beträffande de offentliga pensionerna. De löften som ställdes ut av Socialdemokraterna i samband med att ATP-systemet infördes har visat sig ohållbara. En stor reformering av pensionssystemet har därför tvingats fram. En överenskommelse träffades 1994 mellan de flesta av partier. Den socialdemokratiska regeringen har emellertid visat sig oförmögen att driva fram frågan till en lösning. Det skapar en stor osäkerhet hos många medborgare. Redan nu framstår det emellertid klart att för många kommer den offentliga pensionen att bli betydligt lägre än vad som utlovades tidigare. Det är därför av stor vikt att det skapas tillräckligt bra förutsättningar för ett enskilt pensionssparande. Det långsiktiga och bundna sparandet skapar dessutom bra förutsättningar för ett enskilt sparande som kan bidra till riskkapitalförsörjningen. Ett väsentligt led i att skapa förutsättningar för detta var införandet av det individuella pensionssparandet 1994. Socialdemokraterna har försvagat förutsättningarna för enskilt pensionssparande genom att minska den avdragsrätt som motsvarar avdragsrätten för inbetalningar av ATP-avgifter. Man har dessutom höjt avkastningsskatten på pensionssparandet. Det försvagar intresset för pensionssparande som det lett till ett utflöde av sparande till utlandet där denna beskattning är lägre. Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar bör återställas till den omfattning det hade innan Socialdemokraterna reducerade det. Avdrag bör dessutom medges för pensionssparande för makes räkning. Sammantaget föreslår vi, som framgår av tabell 1, att skatten på arbete, boende och för familjer sänks med 1998, nästan 1999 och . Till det kommer sänkt bensinskatt och för pensionssparande bättre villkor. Den helt övervägande delen av skattesänkningarna gäller låg- och medelinkomsttagare: Sänkt skatt på arbete, boende och för familjer (mdr kronor, priser) Sänkt skatt på arbete Sänkt skatt på boende Sänkt skatt för familjer I tabell 1 redovisas effekterna av de direkta skatteförändringar vi föreslår för de två hushåll som utgjorde exempel i avsnitt 3.1. Beräkningarna har avrundats till jämna hundratal kronor. Skattesänkningar för hushållen i avsnitt 3.1 Sänkt egenavgift och kommunalskatt, höjt grundavdrag (/mån) (/mån) (/mån) (/mån) Som framgår av tabellen sänks skatten med nästan för den ensamstående föräldern och med för normalfamiljen. De statsfinansiella effekterna av förslagen i denna motion återfinns i tabell nedan (priser). Beräkningarna bygger på uppgifter från . Skattesänkningar i denna motion mdr kronor priser Grundavdrag för barn på -5,9 -6,5 -6,5 -0,9 -5,73 -0,31 -0,31 -0,31 Sänkt fastighetsskatt, inkl begränsning av markvärdet -1,92 -4,64 -6,33 Grundavdraget höjs till 0,275 bb =10 000 kronor -2,38 -2,6 -2,6 Sänkt bensinskatt (+ moms) -1,1 -1,1 -1,1 Ej avdragsgillt belopp i reseavdraget -0,33 -0,33 -0,33 Höjt reseavdrag till milen -0,25 -0,25 -0,25 Bättre villkor för pensionssparande -0,95 -0,95 Sänkta egenavgifter (1998, 3,1999, 5,2000) -13,31 -17,53 -28,8 Statlig finansiering av kommunalskattesänkning -9,6 -19,2 -32,13 -44,81 -67,37 ¹) Regeringen har ännu inte lagt förslag om höjd statlig inkomstskatt och heller inte inkluderat statsfinansiella effekter i beräkningen av statens inkomster. Finanseringen av dessa skattesänkningar redovisas i vår motion (1997/98:Fi206) om den ekonomiska politiken. De återfanns också i vår partimotion med anledning av regeringens vårproposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande inriktningen av skattepolitiken, att beslutar sänka egenavgiften till sjukförsäkringen fr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om ytterligare sänkning av egenavgifterna i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att hos regeringen begär förslag om en växling av sänkt utdebitering mot statligt övertagande av kommunala kostnader i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar höja grundavdraget till fr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar införa ett grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar sänka den statliga inkomstskatten till fr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar sänka fastighetsskatten till fr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att successivt, med början 1998, undanta hälften av markvärdet från uttag av fastighetsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar sänka fastighetsskatten till 1999 och till 2000 i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om förändrad fastighetsbeskattning i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om successivt avvecklad förmögenhetsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar sänka bensinskatten med per liter från i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar höja avdraget för resor till och från arbetet till per mil fr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om att avdrag för resor till och från arbetet också medges för resor till och från barnomsorg i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar avslå regeringens förslag om att höja det icke avdragsgilla beloppet för arbetsresor till i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om höjt avdragsutrymme för pensionssparande i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 Yrkande 3 hänvisat till SfU. Genomsnittlig utdebitering, , beslutad allmän statsskatt , beslutade egenavgifter 1998, Moms och övriga varuskatter beräknas till av hushållens privata konsumtion. Källa: , Fakta för skattebetalare 1996 Enlig uppgift från tillämpar 31 av landets kommuner enhetstaxa inom barnomsorgen.