mot · GL02Jo784 · 1997-10-06 00:00:00 — Detta bör ges regeringen till känna.15.2 Jordbrukets betydelse för biologisk mångfaldHur det svenska jordbruket utformas har stor betydelse för bevarandet avden biologiska mångfalden. Förändringar i jordbrukslandskapet ingår ihotbilden för många av landets hotade, sällsynta eller hänsynskrävandearter. När det öppna landskapet växer igen, försvinner många arter somgynnas av den vegetation som uppstår mellan brukad och icke-brukadmark. För att bryta utvecklingen med förluster av den biologiskamångfalden i jordbrukslandskapet behövs bl.a. att jordbruksarealerbevaras, särskilt i och i skogsbygderna i landets mellersta ochsödra delar, att kvarvarande naturbetesmarker bevaras och hävdas, samtatt mer extensivt nyttjande av markerna gynnas framför mer intensivabrukningsformer. Det miljöstöd det svenska jordbruket erhåller efterinträdet i EU har stor betydelse för att uppnå dessa mål. Det allmännalönsamhetsläget inom jordbruksnäringen är också av betydelse för attjordbruket ska ha möjlighet att vårda den biologiska mångfalden.Centerpartiet har i en särskild motion utvecklat frågorna som rörjordbruket.16 Kalkning av sjöar och vattendragFörsurningen har drabbat mycket kraftigt. Över 20 000 sjöar och120 rinnande vatten är allvarligt påverkade av försurningen.Genom kalkningsverksamheten avgiftas våra sjöar och vattendrag så atten normal flora och fauna kan återskapas. Den är även av avgörandebetydelse för arter som vandrar mellan söt- och saltvatten som lax ochlaxöring. Även skogskalkningen har betydelse för att minskaförsurningens påverkan på landets skogar. För att förbättra möjligheternaatt minska försurningen av landets sjöar och vattendrag behövs ökadeinsatser. Många kommuner kan redovisa starka behov av kalkning avsjöar och vattendrag. beslutade på regeringens förslag isamband med sysselsättningspropositionen att 1 miljardkronor skall avsättas för Investeringsbidrag tillfrämjande av omställning i ekologisk hållbar inriktning, den s kkretsloppsmiljarden. Av beloppet disponerar läns-styrelserna 300miljoner kronor. Av det ursprungliga beloppet kvarstår ca 460 miljonerkronor. För att uppnå målet om ekologisk hållbarhet talar därför starkaskäl för att medel från detta anslag också skall kunna användas förkalkning av sjöar och vattendrag. Vi förordar ett sådant kriterium ochföreslår därför att får disponeras för kalkning under1998. Detta bör ges regeringen till känna.Det torde inte råda någon tvekan om det långsiktiga behovet av kalkning,men kalkningen kan variera över beroende på klimat ochnederbörd. Därför bör beviljas en anslagskredit för enlängre tidsperiod för att inte vara beroende av årliga anslag. Enligt våruppfattning bör en sådan anslagskredit uppgå till . Dettabör ges regeringen till känna.Försurningen av svensk mark, sjöar, vattendrag och skogar orsakas tillbetydande del av luftföroreningar från andra länder. Det är angeläget attSverige arbetar för att principen om att förorenare skall betala tillämpas ävenpå det internationella planet. En stor del av importen av surgörandenederbörd beror på utsläpp i EU:s medlemsstater. Regeringen bör därför medkraft inom EU verka för att kostnaderna för återställning av sura sjöar,vattendrag och marker ska belasta dem som förorsakat skadorna. Detta börges regeringen till känna.16.1 Åtgärder för att minska kväveoxidutsläppenSverige har förbundit sig internationellt att minska utsläppen avkväveoxider . För att uppnå dettamål krävs ytterligare åtgärder, bl.a. inom energisektorn. finns det enmiljöavgift på utsläpp av kväveoxider. Avgifen uppgår till /kgutsläppta mängder kväveoxider, räknat som NO2. Lagstiftningen omfattarpannor med en effekt större än 10 MW och betalas närenergiproduktionen överstiger 50 GWh/år. Dessa pannor återfinnshuvudsakligen inom fjärrvärmesektorn eller inom industrin. Inkomsternafrån avgiften återförs till de avgiftsskyldiga i proportion till företagetsproduktion av nyttiggjord energi. För att finansiera kalkningen av sjöaroch vattendrag anser att en miljöskatt på kväveoxiderdärutöver bör införas. Skatten bör omfatta nuvarande avgiftspliktigapannor liksom de förbränningsprocesser inom industrin som inteingår. Skattesystemet bör omfatta pannor med en större effekt än 5 MWmen med en nyttig energiproduktion större än 20 GWh. Nivån på skattenbör vara per kilo utsläppta mängder kväveoxider, räknat somNO2. Med den nivån beräknas systemet inbringa ca 200 miljoner kronorper år i inledningsskedet. anser att regeringen böråterkomma till med ett förslag till skatt enligt förslaget ovan.Skatten bör träda ikraft och intäkterna bör användas för attfinansiera kalkningsverksamheten. Detta bör ges regeringen till känna.17 Sanering av miljöskadade områdenI finns ett stort antal markområden som är miljöskadade av indu-striell eller annan verksamhet. Ofta är skadorna resultat av verksamhetlångt tillbaka i tiden. Detta innebär att det kan vara svårt att utkrävaansvar för skadorna i enlighet med polluter pays principle då t.ex.marken bytt ägare ett flertal gånger. För att klara av att sanera dessaområden krävs ofta statliga medel. Vi föreslår att , d.v.sminst , av regeringens anslag till stöd för lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet anslås för dennaverksamhet . Detta bör ges regeringen till känna.17.1 Utred organisationI en krympande offentlig ekonomi är det nödvändigt att de resurser somställs till förfogande används så kostnadseffektivt som möjligt.Naturvårdsverket har till uppgift att vara en samlande och pådrivandekraft i miljöarbetet. Verket ska dessutom svara för uppföljning ochutvärdering av såväl det nationella som det internationella miljöarbetet.Under senare tid har verkets arbete genomgått snabbatyngdpunktsförskjutningar, bl.a. till följd av det svenska EU-medlemskapet. Det finns enligt mening ett behov av enförutsättningslös genomgång av uppdrag ochorganisation med syfte att säkerställa att ett så effektivt miljöarbete sommöjligt och effektiv användning av verkets anslagna medel kan uppnås.En särskild utredare bör utreda vilka eventuellaorganisationsförändringar av verksamheten som bör genomföras för attnå bästa möjliga resultatuppfyllelse. Vad ovan sagts bör ges regeringentill känna.17.2 Bidrag till miljöorganisationerUnder anslaget A 2 Miljöövervakning beräknar regeringen attsammanlagt ska användas för bidrag till , och arbete inom naturvård och miljöskydd. Dettaär en medelsminskning på 1,5 miljoner kr.Dessa organisationer har ett mycket stort värde för miljöarbetet och denmiljöpolitiska debatten i landet. Därför är det viktigt att miljöorganisa-tionerna även får möjlighet att hålla sig med egen expert-kompetens i viktiga miljö- och naturvårdsfrågor. Därför bör de medel somavsätts till dessa tre organisationer ur anslaget miljöövervakning bibehållaspå . Detta bör ges regeringen till känna.För att säkra dessa bidrag och för att förenkla administrationen föreslår viockså att bidraget administreras direkt av . Detta bör gesregeringen till känna. 18 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principerna för miljöpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av ett Agenda 21-forum,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medel till stöd för Agenda 21-arbete frånanslaget till lokala investeringsprogram för omställning till ettekologiskt hållbart samhälle,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om projekt rörande faktor 10,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det fortsatta arbetet med producentansvaret,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en producentansvarslag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljömärkning,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om standardiseringsarbetet,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om WTO och miljön,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöambitioner i EU,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska styrmedel för att begränsakoldioxidutsläppen inom EU,312. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utarbetandet av en vitbok med genomgång avvad som krävs av EU:s politik på olika områden och av hur förenliganuvarande direktiv är med en ekologiskt hållbar utveckling,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljökonsekvensutredningar av nya EU-direktiv,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en kretsloppsstrategi för EU,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska ståndpunkter inför arbetet med det sjättemiljöhandlingsprogrammet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en organisation med ansvar för att granskaimplementeringen och effektiviteten av EU:s miljödirektiv,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska ansträngningar för att förändra EU:sdirektiv på upphandlingsområdet,418. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få i uppdrag att ökakunskaperna om miljövänlig upphandling hos statliga och kommunalainköpare,419. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avveckling av amalgam,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till information om bioteknik frånNaturvårdsverkets anslag,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av lagstadgat mål för inblandning avbiobränsle i fossila drivmedel,222. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på tillhandahållande av drivmedelproducerade av biobränslen,223. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överläggningar med berörda parter om övergångtill biobaserade drivmedel,224. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av nationalstadsparker,525. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regeringsinitiativ angående inrättande av fondför skydd av skogsmark,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utförsäljning av statens del i ,227. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillfälligt nyttjande av medel ur anslaget till stödför lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet till skydd avskogsmark,528. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om naturvårdsavtal,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om användning av medel till kalkning av sjöar ochvattendrag,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en anslagskredit till förkalkningsinsatser,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder inom EU för att säkerställa medel tillåterställning av sura sjöar och vattendrag,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utformning av en kväveoxidskatt,333. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medel till sanering av miljöskadade områden,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av organisation,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bibehållet bidrag till miljöorganisationerna,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om administrationen av bidraget tillmiljöorganisationerna.