mot · GL02A269 · 1997-10-06 00:00:00 — tror många att en allmän arbetstidsförkortning är ett sätt att få fram fler jobb. Det är dock inte belagt att det skulle bli resultatet. Det är önskvärt med fler projekt och försök med förkortad arbetstid och arbetsdelning. Detta har i viss mån kommit igång via Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och Särskilda medel. 3.5 Banta AMS och Länsarbetsnämnderna Vi förordar att AMS som central myndighet får mer av stabskaraktär med möjlighet till ytterligare rationalisering. En ytterligare inbesparing på 10 miljoner skulle då vara möjlig . Vad gäller mellannivån länsarbetsnämnderna bör de antingen regionaliseras eller samordnas med länsstyrelsernas verksamhet vilket skulle möjliggöra en besparing med ytterligare 90 miljoner. Detta tydliggör att det är fältarbetet på arbetsförmedlingarna som skall prioriteras, något som regeringen nu också betonar. Sammantaget reduceras anslaget för AMV med . 3.6 Ytterligare medel för tillfälliga personalförstärkningar Vi anser det riktigt med ett tillfälligt extra tillskott för arbetsförmedlingsverksamhet. Vi är däremot inte säkra på att det är den traditionella metoden som ska användas. har flera privata jobbcenter etablerats med lyckade resultat. AMV skulle kunna använda en del av de extra resurstillskotten för att stimulera egenföretagarverksamhet inom denna sektor. Detta för att avlasta den statliga arbetsförmedlingen men också för att genom ökad konkurrens kunna få såväl kvalitets- som effektivitetsförbättringar. Inte heller detta år redovisar regeringen hur kostnadseffektiva de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är. Det är en brist att man ännu inte kan se på kostnadseffektiviteten för varje åtgärd i förhållande till vilka fasta arbeten de ger efter en åtgärdsperiod. De tillväxtförslag som vi i andra motioner föreslår kommer att leda till ett mindre tryck på behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sammantaget kommer de kristdemokratiska förslagen att leda till en kraftig sysselsättningsökning och därmed kan anslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder minska. Vårt budgetförslag innebär bl a en satsning på sänkt skatt inom tjänstesektorn och en förstärkning av kommunernas och landstingens ekonomiska resurser som kommer att ge effekter på sysselsättning inom vården, omsorgen och skolan. Till de statiska beräkningarna kan läggas att de som kommer i reguljärt arbete kommer att generera ytterligare nya arbetstillfällen och skatteinkomster till stat och kommun vilket i sin tur ger effekter i form av sysselsättning etc. Kostnadsutfallet för det samlade anslaget verkar nu bli i den storleksordning vi kristdemokrater föreslog vid förra årets budgetbehandling. Vi kan nu gå vidare och anser att om våra tillväxtförslag genomförs innebär det minskat behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder vilket vid en försiktig beräkning innebär en besparing på . Pikant i sammanhanget är budgetpropositionens skrivningar om ett anslagssparande på 1 300 miljoner innevarande budgetår som föreslås användas till IT-utbildning. Trots denna indragning poängteras i propositionen att AMV ska uppnå det uppsatta målet sysselsatta. Man kan fråga sig hur regeringen räknar när man sätter upp sina mål för hur många som ska vara i åtgärder och anslår medel till detta om det inte är några problem att sedan dra in över 1 miljard av anslaget. 3.7.1 Krav på AMS En mer flexibel och lokal arbetsmarknadspolitik gör det inte möjligt att exakt bestämma hur många människor som ska finnas i åtgärder. Redovisningen av utfall i förhållande till budgetplanering visar också denna svårighet. För att mjuka upp detta synsätt bör istället ett intervall tillskapas och ett utvärderingssystem som också ser på kvaliteten i åtgärderna. () har också betonat kvalitetsaspekterna, något som regeringen säger sig vilja följa. Det vill säga; man bör ha en helhetssyn där man ser resultat mer i form av reguljära arbeten efter en åtgärd. Detta måste vara ett mer kostnadseffektivt sätt att se på arbetsmarknadspolitiken. Med ett genomförande av våra föreslagna tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder kan intervallet vad gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ligga mellan 160 000 och 180 000 åtgärdsplatser. Vi kristdemokrater motsatte oss regeringens förslag till försämringar av utbildningsbidraget för dem som saknar KAS eller a-kassa. Denna grupp bör ges möjlighet att utnyttja en lånedel för att komma upp i samma nivå som tidigare och för att få med andra studerandegrupper likvärdiga villkor. Vi avsätter i konsekvens med detta inom ramen . Vi kristdemokrater har hävdat att arbetsmarknadsutbildningen bör knytas närmare och bli en del av det reguljära utbildningsväsendet. Detta verkar nu också vara rörelseriktningen. Det reguljära utbildningsväsendet får på det sättet en naturlig inriktning mot arbetsmarknaden som i långa stycken saknas. Arbetsmarknadsutbildningens roll bör vara att underlätta strukturomvandlingar i samhället, inte att ersätta det ordinarie utbildningssystemet. Det är dock oroväckande att regeringen nu signalerar att utvecklingen mot mer reguljär utbildning ska brytas. Vi motsätter oss denna uppbromsning. Kvaliteten och effektiviteten i datortekverksamheten har ifrågasatts på många håll. Statskontoret bör på motsvarande sätt som för OTA genomföra en studie av datortekverksamheten för att vi därmed ska få ett säkrare underlag för en bedömning om den fortsatta verksamheten för datorteken. 3.7.5 Arbetslivsutveckling (ALU) ALU kritiserades tidigare av Socialdemokraterna. ökar omfattningen av ALU. Det är väsentligt med tydligare avgränsningar av dessa arbetstillfällen så de inte tränger ut ordinarie arbetskraft. Det finns anledning att understryka vad revisorer sagt om risken för att starta-eget bidrag kan bidra till att tränga undan ordinarie arbetstillfällen. När myndigheterna beslutar om dessa bidrag måste det stå helt klart att det inte handlar om snedvridande konkurrens. 3.7.7 Arbetsplatsintroduktion (API) Efter att regeringen avskaffade den ungdomspraktik som fyrklöverregeringen införde har man aldrig kommit upp i samma kvalitet och omfattning som då vad gäller insatser för arbetslösa ungdomar. Regeringen föreslår nu också att finansieringsbidraget för arbetsgivarna ska öka något som kommer att motverka att fler praktikplatser kommer till. Vi avvisar regeringens förslag i denna del vilket vi beräknar kan minska intäkterna med . Liksom vad gäller datorteken bör Statskontoret få i uppdrag att se över om denna typ av aktivitet har kvalitet och bedrivs effektivt. Regeringens förslag att slå ihop vissa åtgärder och kalla det Individuellt anställningsstöd kan synas vara en förenkling. Efter Generellt och Riktat anställningsstöd kommer det Individuella. Liksom för andra åtgärder finns risk för undanträngningseffekter. 3.7.10 Bidrag till utbildning i företag Detta bidrag föreslås nu behållas också efter 1997. Detta möjliggör exempelvis satsningar av den typ vi förordat som alternativ till OTA och resursarbeten, nämligen kompetensutveckling av personal som annars skulle bli uppsagd. 3.7.11 Kommunernas ansvar för unga arbetslösa Regeringen föreslår nu en s k utvecklingsgaranti för att unga arbetslösa ska sysselsättas. Bättre vore att satsa på lärlingsutbildning och flexiblare lönesättning och ny arbetsrättslagstiftning det skulle direkt ge ungdomar mängder av ordinarie arbetstillfällen. Det finns en rad oklarheter i liggande förslag beträffande ansvarsfördelning och ekonomisk fördelning mellan staten och kommunerna. Vidare kommer det att uppstå märkliga situationer när vissa ungdomar får en ersättning på /månad, vilket är den statliga nivån och andra får ett kommunalt bidrag som motsvarar socialbidragsnivån. Förslaget kommer på denna punkt inte att påverka kommunernas socialbidragskostnader i positiv mening. Därför måste det skattefria bidraget för dem som står utanför arbetslöshetsförsäkringen höjas i nivå med vad vi ansett vara rimligt för utbildningsbidraget. Vi anvisar ytterligare för denna förändring. Vi kan också konstatera att det statliga bidraget till kommunerna för utvecklingsaktiviteter är för lågt tilltaget om man förväntar sig kvalitet på insatsen. Detta är en anledning till att ifrågasätta om det blir någon större anslutning till detta kommunala ungdomsprogram. Om denna ordning trots de brister som finns skall genomföras, måste föreliggande oklarheter få tydliga svar och inte minst måste kostnadsfördelningen statkommun klargöras så att staten inte på nytt övervältrar kostnader på kommunerna utan att dessa kompenseras i enlighet med finansieringsprincipen. Regeringen bör återkomma till med dessa klargöranden. I sin desperation över att så kapitalt ha misslyckats med att uppfylla löftet om feriejobb åt alla gymnasieungdomar föreslår nu regeringen att 100 miljoner ska ges till kommuner som kan stimulera näringslivet att ordna fler feriearbeten. Detta nya inslag av köp av arbetstillfällen passerar definitivt gränsen för anständighet när det gäller åtgärdsförslag. Detta måste anses direkt kunna strida mot konkurrensreglerna och kommer att ge tydliga undanträngningseffekter. Vi avvisar därför dessa extra pengar avsedda för detta ändamål. 3.7.13 Försöksverksamhet med lokal samverkan Våra farhågor om att det begränsade försök med lokal samverkan som regeringen genomfört skulle bli en halvmesyr har dessvärre besannats. måste istället regeringen ta steget fullt ut och föra ned beslut, ansvar och resurser till lokal nivå i enlighet med vad tidigare anförts i denna motion. 3.7.14 Offentliga tillfälliga arbeten (OTA) och Resursarbeten (Kalmarmodellen) Som vi beskrev redan då regeringen införde OTA saknar denna åtgärd relevans. Av de förväntade 40 000 platserna har det blivit en tiondel. har också statskontoret i sin utvärdering av denna verksamhet rekommenderat regeringen att överväga att avveckla denna åtgärd. Något vi yrkar på. Liksom vad gäller OTA anser vi att s k resursarbeten bör mönstras ut ur den arbetsmarknadspolitiska arsenalen. Här handlar det om att skapa ett sorts B-lag inom offentlig sektor, tidigare anställda som får komma tillbaka, men med lägre lön. Vi är väl bekanta med den arbetsmarknadspolitiska situation som gör det svårt för många att få fäste på arbetsmarknaden, detta gäller inte minst de människor som har en gammal utbildning och som förlorat sitt jobb efter lång yrkesverksamhet. Vår politik tar sikte på att skapa tillväxt genom nya och växande företag. Det är genom en offensiv näringspolitik som bl. a. inbegriper skatte-, arbetsmarknads- och finanspolitiken som förutsättningar för nya jobb på den reguljära arbetsmarknaden kan skapas. Regeringens politik är fortfarande alltför mycket inriktad på att med konstgjorda medel ordna sysselsättning istället för stabila arbeten. Tankarna på att upprätta ett särskilt arbetslag på arbetsmarknaden som ska ägna sig åt verksamhet som enligt kommunernas, landstingens och statens synsätt egentligen är obehövlig är inte tilltalande. Gränsdragningsproblematiken vid tillskapandet av dessa sysselsättningstillfällen är oändligt svår. Undanträngningseffekterna vad gäller ordinarie personal kan komma att bli stora. Dessutom andas förslaget en märklig inställning till den offentliga verksamheten såtillvida att man bedömer att varje äldre person, oavsett yrkesbakgrund, ska kunna rycka in var som helst inom det offentliga. Bättre är då att som vi kristdemokrater föreslagit säkerställa resurser för kommuner och landsting så att man kan upprätthålla en god personalbemanning inom prioriterade områden som vård och omsorg och förhindra öppen arbetslöshet för de 30 000 personer som regeringen tidigare räknat med ska friställas i kommuner och landsting . Att förhindra uppsägningar inom dessa sektorer med särskilda utbildnings- och kompetenshöjande insatser är också ett redskap som bör finnas med i den arbetsmarknadspolitiska arsenalen. Länsarbetsnämnderna ska tillåtas skriva avtal med kommuner och landsting om utbildning/kompetensutveckling när alternativet är öppen arbetslöshet. Vi står fast vid att offentliga tillfälliga arbeten för äldre och resursarbeten inte skall finnas med som arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De riskerar att förvärra arbetslöshetssituationen genom att de kan bidra till uppsägningar i kommuner och landsting. I konsekvens med våra tidigare yrkanden vidhåller vi att flyttningsbidraget ska avskaffas vilket vi beräknar innebär en besparing på . Vidare anser vi att ska uttala att regeringen inte ska införa ett utvidgat flyttningsbidrag som berör . Ett förslag som regeringen nu bereder. 3.7.16 Sabbatsår/friår Ur arbetsmarknadsmedel bör resurser kunna tas för att bekosta ett s k sabbatsår eller som regeringsföreträdare kallar det, friår för personer mellan . Detta skulle ge möjlighet för många att komma in på en ny yrkesmässig bana som vikariatsmöjligheten skulle minska arbetslösheten. Om detta ska komma ifråga måste företaget som beviljar ett sabbatsår tillsätta en vikarie som är arbetslös. Ett sabbatsår kan också bekostas av den enskilde individen genom förtida pensionsuttag. 4 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Det är nödvändigt att tillförsäkra de arbetshandikappade möjligheten till fortsatt aktivt arbetsliv. De förändringar som regeringen genomfört för lönebidragsanställda har försämrat situationen varför en omprövning nu är nödvändig. I förordningen för lönebidragsanställda bör på nytt införas en paragraf som innebär att om risk för uppsägning föreligger ska en sänkning av lönebidrag ej genomföras. Rätten till en ersättning på vid anställning i ideella organisationer skall gälla såväl vid nyanställningar som för dem som innehade anställning mellan och . tolkningar av de beslut tog med anledning av regeringens försök att sänka ersättningsnivån för denna senare grupp har varit synnerligen olyckliga och skapat stor osäkerhet och oklarhet när de ska genomföras i praktiken. Det bästa är nu därför att ha en generös tolkning i de fall där tvister råder och uppsägningshot föreligger p g a genomförd sänkning av lönebidraget. Ytterligare avsätts för detta. Den särskilda IT-satsning regeringen nu föreslår måste också bli tillgänglig för handikappade. Det innebär att man skall tillse att nödvändiga hjälpmedel för att funktionshindrade ska kunna delta i IT-satsningen inberäknas i kostnaderna för denna satsning. Det nya arbetsmarknadspolitiska institutet direkt underställt kräver redan i detta budgetförslag ökade anslag. Vår uppfattning kvarstår att det är bättre att man lägger ut utvärderings- och forskningsuppdrag på fristående organisationer, myndigheter och universitet vilket det finns medel avsatta för. Därför föreslås att det arbetsmarknadspolitiska institutet avskaffas vilket innebär en besparing på . Därmed räknas med vissa avvecklingskostnader. 6 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet Vårt budgetförslag med en minskning av anslaget med stämmer väl överens med att man nu sparat bort 70 miljoner. Det finns därför ingen anledning att frångå möjligheten till besparingar också varför anslaget reduceras med . Vi vill också poängtera vikten av att forskningen inom arbetslivsområdet verkligen kommer dem som berörs till del. Implementeringen av forskningsresultat måste prioriteras. biföll vid förra årets budgetbehandling ett kristdemokratiskt förslag om ett tillskott till på i förhållande till regeringens förslag. Inför årets budgetbehandling kan vi konstatera att inte föreslås få kompensation för löneutvecklingen, något som försvårar möjligheten att upprätthålla anställningar i den omfattning som önskas. Mot bakgrund av de tidigare genomförda besparingarna på kan inte detta anses vara rimligt eftersom det går ut över de arbetshandikappade. Anslaget bör därför skrivas upp med ytterligare 100 miljoner för att säkerställa de anställningar som finns. I övrigt vad gäller avvaktar vi regeringens proposition på området, en proposition som vi förutsätter kommer efter det att utredningen en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, nu presenterats och varit föremål för remissbehandling. Särskilt bör beaktas de samhällsekonomiska och mänskliga vinster som det innebär att arbetshandikappade kan flyttas från arbetslöshet till verksamhet inom . 8 Förenklad och moderniserad arbetsrätt I takt med att arbetsmarknaden och behoven förändrats har det för allt fler blivit allt mer uppenbart att det är hög tid för en moderniserad, mer flexibel arbetsrätt. Det blir alltmer uppenbart att dagens arbetsrätt är en lagstiftning för dem som har jobb medan förlorarna är de som ännu inte finns inne på arbetsmarknaden. Under fyrpartiregeringen genomfördes en rad förändringar av arbetsrätten i syfte att underlätta för en mer flexibel arbetsmarknad och till de förhållanden under vilka de mindre företagen lever. Dessa förändringar upphävdes av den socialdemokratiska regeringen efter maktskiftet 1994. återställde regeringen delvis återställaren. Dock på ett otillräckligt sätt. anser att arbetsrätten bör göras mer flexibel och bättre anpassad till de mindre företagens situation. Det handlar om rätten att undanta två personer från turordningsreglerna vid uppsägning, att fackets vetorätt vid entreprenader avskaffas och att förbud mot blockad av enmansbolag införes. Möjligheten till provanställning förlängs . Vidare vill vi ändra återanställningsrätten så att den minskas för viss arbetskraft, till exempel för personer , och att visstidsanställning vid arbetsanhopning tillåts upp till . 9 Arbetsmarknadsfrågor inom EU Inom EU diskuteras arbetsmarknadspolitiken och arbetslösheten med ökad kraft. Det står helt klart att gemensamma initiativ är nödvändiga för att förhindra den utslagning som den höga arbetslösheten innebär. Ökad flexibilitet inom arbetsmarknadsområdet (exempelvis arbetsrätten), lägre löneskatter samt satsning på tjänstesektorn är några huvudpunkter i de gemensamma program som upprättats inom EU:s ram. På dessa punkter har den haft svårt att ta till sig de förslag som man enats om. bör därför av regeringen begära ett handlingsprogram för att omsätta de gemensamma ståndpunkter som EU-länderna enats om vad gäller arbetslöshetsbekämpning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målet att halvera den totala arbetslösheten , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring av arbetsmarknadspolitiken till enkla generella system med ökad flexibilitet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att föra ned arbetsmarknadspolitiken på den lokala nivån avseende såväl praktisk hantering som resurser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för att stärka den enskilde arbetslöse i dennes sociala situation, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärlingssystem, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomslöner, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hur de extra resurserna till tillfälliga personalförstärkningar för arbetsförmedlingsverksamhet skall användas, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ange nivån på antalet personer i arbetsmarknadsåtgärder i intervall i stället för i fixa tal, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kostnadseffektiv syn på arbetsmarknadsåtgärderna i form av uppföljning av hur många som får reguljärt arbete efter en åtgärd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nivån på utbildningsbidraget för dem som saknar arbetslöshetsförsäkring, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadsutbildning, att avslår regeringens förslag om ökat finansieringsbidrag för arbetsgivare som anordnar arbetsplatsintroduktion (API), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvärdering av datortek, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvärdering av jobbsökaraktiviteter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslaget om kommuners ansvar för unga arbetslösa, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nivån på det s.k. skattefria bidraget till ungdomar utan arbetslöshetsförsäkring, att i enlighet med vad i motionen anförts om det skattefria bidraget till ungdomar utan arbetslöshetsförsäkring beslutar om följdändring i 9 § i lagen om kommuners ansvar för ungdomar mellan , att avslår regeringens förslag om bidrag till kommuner för feriearbeten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flyttningsbidrag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flyttningsbidrag inom , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sabbatsår/friår, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avveckling av offentliga tillfälliga arbeten (OTA), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avveckling av resursarbeten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning/kompetensutveckling för personal inom kommunernas och landstingens vård- och omsorgsverksamhet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det vid en omförhandling av nivån på lönebidrag föreligger risk för uppsägning skall en sänkning av lönebidrag inte genomföras, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nivån på lönebidrag i ideella organisationer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den extra IT-satsningen skall göras tillgänglig för funktionshindrade, att beslutar avskaffa , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , att hos regeringen begär förslag om en moderniserad arbetsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om ett handlingsprogram för att genomföra de program mot arbetslösheten som EU-länderna gemensamt kommit fram till, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt följande uppställning: - 2 210 000 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet - 2 260 000