mot · GK02Ub11 · 1997-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:109 Lokala styrelser med elevmajoritet Regeringen föreslår i propositionen att bör vissa ansvars- och beslutsfunktioner somidag ligger på kommunala nämnder och rektorer kunnaöverlåtas på lokala styrelser. I dessa styrelser skall omyndigaelever kunna ingå. Styrelserna skall ha elevmajoritet.Förslaget är olyckligt och bör avvisas av riksdagen.Allmänt sett kan sägas att regeringens försök att skapa inflytande förelever och föräldrar via olika former av lokala styrelser eller brukarstyrelserär konstlade och med stor sannolikhet därför dömda att misslyckas.Regeringens förslag kommer inte som svar på ett av elever och föräldrarartikulerat behov. Det är istället politiskt konstruerat.Det finns en form av skolor som kan ge föräldrar och elever hela ansvaretför och inflytande över skolverksamheten. Det är friskolorna, vilkaregeringen i praktiken motarbetar. På grund av de diskriminerande formernaför finansiering har antalet friskolor i länge varit förhållandevislågt,vilket varit till men för elev- och föräldrainflytande, kvalitetsutveckling ochpedagogisk mångfald. Att formen för skolornas finansiering är centralvisades av att när den borgerliga regeringen införde skolpengen, så ökadeantalet enskilda skolor dramatiskt.Att golvet för ersättning till de fristående skolorna ("skolpengen") tagitsbort och att det lämnas till varje kommun att bestämma ersättningen till defria skolorna öppnar för godtycke. och sedermeraregeringens förslag gav kommunerna möjlighet att stoppa fria skolor medhänvisning till den kommunalekonomiska situationen. Detta äranmärkningsvärt då friskolorna genomgående har lägre elevkostnad än denoffentliga skolan.Det är orimligt att barn skall hindras från att söka sig till den skola ochutbildningsform där de bäst kommer till sin rätt och får den undervisning debäst kan tillgodogöra sig. Det är också direkt orimligt att regeringen somsäger sig vurma för ökat inflytande för elever och föräldrar aktivt motarbetarden skolform som ger dem den största möjligheten till engagemang ochdelaktighet.Skolans professionella ledarskap måste stärkas. Både lärarrollen ochrektorernas roll måste utvecklas. Många rektorer känner att deras arbeteallt mer kommit att handla om annat än pedagogiskt ledarskap.Administrativt, ekonomiskt och personellt ansvar tar stor del av arbetstiden.Det föreliggande förslaget underlättar på intet vis denna situation. Snararekommer förslaget om det genomförs att komplicera arbetet för berördarektorer.Enligt propositionen skall den ansvariga kommunala nämnden ha rätt attöverpröva den lokala nämnden och dess individuella ledamöter. Detta gällerbåde när de utses, efter nominering av berörd skolas elever, och underuppdragets utövande. Detta öppnar för godtycke. Vad skall krävas för att denkommunala nämnden skall lyfta bort en styrelsemedlem?Den kommunala nämnden ansvarar också för att den lokala styrelsen får"en sådan sammansättning att den kan utföra de tilldelade uppgifterna på etttillfredsställande sätt". Att som i propositionen tala om att "Eleverna måstefå erfarenhet av att ta ansvar och utöva inflytande som bygger pådemokratiska grunder", är därför en högst överdriven beskrivning av vadförslaget innebär.Det är rimligen en felsyn att det barn och ungdomar strävar efter ärinflytande över skolans förvaltning. Elevinflytande och delaktighet ärbetydligt angelägnare i den löpande undervisningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i enlighet med vad som anförts imotionen.