mot · GL02Jo304 · 1997-10-06 00:00:00 — Sedan dennya skogsvårdslagen trätt i kraft och andra målsättningar på miljöområdetaktualiserats har detta samarbete aktiverats. gjorda erfarenheter,bl.a.i samband med nyckelbiotopinventering, ger vid handen attmarkägarna är positiva till bevarande av viktiga naturvärden. Ekologisklandskapsplanering är en modell som kan passa skogsägare med störrearealer. Ett annat instrument som prövats är tecknande av naturvårdsavtal. Vianser att denna form av avtal kan bli av stor betydelse i framtidensbevarandearbete. Det råder emellertid oklarhet om huruvida dessa avtal ärbindande i samband med ägarskiften. Vi anser att denna omständighet skallutredas och att förslag till regler skall utformas så att dessa naturvårdsavtal,som bygger på frivilliga överenskommelser, skall kunna göras bindande isamband med ägarskiften.Information och rådgivningDen nya skogspolitiken bygger på ett ökat ansvar hos denenskilde skogsägaren. Detta kräver att denne har kunskap omsåväl de skogspolitiska målen som om hur dessa skall kunnauppnås på den egna marken. I detta arbete är såvälskogsägarnas egna organisationer som ochskogsvårdsstyrelserna engagerade. Detta arbete måstefortsätta och kampanjidé som går undernamnet "Rikare landskap" är ett utmärkt exempel påkunskapsspridning inom skogsbruket. Som tidigare angetts imotionen anser vi att frivilliga överenskommelser, bl.a. närdet gäller bevarandeintressen i skogsbruket, är bra lösningarför att uppnå miljömålen. Detta måste då bygga på ömsesidigförståelse och kunskapsutbyte. När det gäller ansvaret frånsamhällets sida i detta sammanhang anser vi attSkogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna är väl skickade fördessa uppgifter. För att klara detta krävs enligt vår meningytterligare resurser varför vi föreslår att iförhållande till regeringens förslag tilldelas ytterligare 5miljoner kronor för rådgivning och informationsverksamhet.Skogen en förnybar råvaraFrågorna kring de förnybara råvaru- och energikällorna ärhögaktuella. Detta återspeglar mycket av miljödebatten såvälnationellt som på internationell nivå. Kretsloppstänkandet ärockså en viktig del i detta arbete.Skogen är en mycket viktig förnybar råvarukälla. Detta medför att frågankring den produktiva skogsmarken också måste sättas in i detta sammanhang.Här ligger även avvägningen mellan de framtida produktions- ochmiljömålen, baserade på nödvändigheten av en hållbar utveckling. I vissasammanhang diskuteras en ensidig syn på skogen och skogsbruket urhållbarhetssynpunkt. Diskussionen förs kring den nog så viktiga frågan ombevarande av värdefulla biotoper och natur- och miljövärden i skogen.Denna debatt kan omsider föras under sådana premisser att man kanbibringas den uppfattningen att andra råvaror skall träda in i skogsråvaransställe. Detta som vi vet att andra med skogen konkurreranderåvaror ofta inte är förnybara. Vi anser att synen på skogen som en framtidaförnybar råvarukälla starkt måste betonas och belysas, utifrånframtidsperspektivet om en framtida hållbar utveckling när det gällerråvaruresurser.När det gäller forskningen bör fördelningen ses över vad gällerforskningsresurser till det rent skogliga området respektive det skogs-industriella området. finns tecken på att fördelningen väger över motdet primärt skogliga området, vilket gjort att för lite satsats på utveckling avnya industriprodukter av skogsråvaran. skulle ha mycket att vinna påatt öka förädlingsgraden på skogsprodukterna.Fördelningen bör även ses över vad gäller relationen mellan skogen ochjordbruket i de statliga forskningssatsningarna på det området.I detta sammanhang ligger också behovet av ytterligare forskning ochvidareförädling av skogsprodukter. som är ett av de viktigasteskogsproducerande länderna i har inte en framskjuten plats i dettasammanhang. Detta är i hög grad en fråga för näringen själv, där bl.a.strukturfrågorna kommer in i bilden. Vi anser dock att staten tillsammansmed näringens olika grenar på nytt aktualiserar frågan just utifrån detframtidsperspektivet, att skogen är vår viktigaste råvara.En sammanhållenskogspolitikI motionen har vi tidigare understrukit att skogen är denstörsta exportkällan, och detta förpliktar. Skogsnäringen hartraditionellt sett inte alls eller i ringa omfattning varitberoende av statliga bidrag, vilket är bra. Vi kan samtidigtkonstatera att från regerings- och myndighetshåll har deskogliga frågorna inte behandlats på ett samlat sätt ochutifrån en helhetssyn.I då skogsbruk och skogsindustri blir allt mera beroende av åsikteroch ställningstaganden i vår omvärld, så kan svensk skogspolitik inte ståisolerad och splittrad. Ett exempel är den internationella opinion som läggersynpunkter på hur även svenskt skogsbruk skall bedrivas. I dettasammanhang är det nödvändigt att man från svensk sida, utifrån en samladuppfattning, redovisar dels den stora vikt vårt skogsbruk har ekonomiskt förvårt land och likaså sakligt informera om våra brukningsmetoder ochinnehållet i den skogliga lagstiftningen. Detta utifrån det faktum att etiskakoder och vad som uppfattas som sunda ekologiska principer fastställs inteenbart här hemma. Vi blir alltmera beroende av hur man i andra länder ellerandra kontinenter uppfattar t.ex. begreppet en hållbar utveckling.Det är angeläget att svenskt kunnande och den erfarenhet och tradition vihar på det skogliga området presenteras och att våra intressen hävdas närman sätter internationell agenda på skogsbruket. Detta är viktigt inte minstutifrån det faktum att det är få länder som är så beroende av skogsbruket somSverige är. Vid en jämförelse med en av våra största konkurrenter på denskogliga exportmarknaden, nämligen , kan vi konstatera att definländska positionerna lyfts fram på ett betydligt mera aktivt sätt.Sverige saknar en sammanhållen och framåtsyftande skogspolitik. De olikadepartementen ger olika budskap, vilket är negativt inte minst iinternationella sammanhang. Vi är från Moderata samlingspartiets sidamycket kritiska till bristen på effektivitet på detta område, vilket vi ocksåtidigare påtalat. Vi har i ett stort kunnande på det skogliga områdetsåväl inom de statliga organen och skogsvårdsstyrelserna sominom skogsägarrörelsen och skogsindustrierna. Detta kunnande måste ocksåaktivt tas tillvara i detta framåtsyftande arbete. Vi anser att regeringen måstese över nuvarande ordning, och då göra detta utifrån den stora betydelseskogen representerar för det svenska folkhushållet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av en spridd ägarstruktur,2. att beslutar om införande av avgift för tillsyn och kontroll ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anmälan av skogsbränsleuttag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om säkerhet vid ägarbyte,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om säkerhet och avverkningstillstånd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöavgifter på skogsbruket,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkt skydd för impediment,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om juridisk status för frivilliga naturvårdsavtal,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information och rådgivning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogen som framtida förnybar råvaruresurs,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och vidareförädling av skogsprodukter,112. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sammanhållen skogspolitik.