mot · GL02K202 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:K202av m.fl. (m) Innehllsfrteckning1 SammanfattningI en demokrati och rttsstat mste varje medborgare ga en privat sfr ditdet offentliga inte ger tilltrde. Den enskildes frihet och rtt skall utgragrunden fr den offentliga maktens utvning. Den offentliga maktensuppgift r att skta samhllets gemensamma angelgenheter, skyddamedborgarna mot brott och maktmissbruk och garantera nationen skyddmot yttre fiender och mot krafter som hotar demokratin och rttsstaten.Makten skall utvas under lagar som str i verensstmmelse med vraegna grundlagar, EG-rtten och angende skyddetfr de mnskliga rttigheterna och de grundlggande friheterna.I syfte att strka rttsskerheten och demokratin och drmed den enskildesrtt gentemot staten redovisar Moderata samlingspartiet bl.a. fljandefrslag:- Strkt grundlagsskydd fr gandertten- Grundlagsskydd fr avtalsfriheten- Frstrkt skydd fr den negativa freningsrtten- Reformerat valsystem med bl.a. frre riksdagsledamter- Utvrdering av personval efter 1998 rs val- Skilda valdagar fr riksdagsval och kommunalval- Nyval p kommunal- och landstingsniv- kat minoritetsskydd vid rttighetsbegrnsningar- i lagfrgor- Strkt skydd mot retroaktiv skattelagstiftning- Frstrkt lagprvningsrtt- Ny grundlagsfst tolkningsregel vid tillmpning av generalklausuler- Strre respekt fr det kommunala sjlvstyret2 Vra utgngspunkterGrunden fr folkstyret vilar p tv viktiga principer. Den ena r attgemensamma angelgenheter ytterst avgrs genom majoritetsbeslut. Denandra principen, som r central fr rttsstatsbegreppet, utgr frn att denenskilde medborgaren tnjuter vissa grundlggande fri- och rttighetersom inte r tkomliga fr majoritetsbeslut. Denna princip tar sinutgnspunkt i postulatet om alla mnniskors lika och okrnkbara vrde.Vr konstitution vilar p dessa tv fundament, vilket stller krav p formoch innehll i lagstiftningen d medborgarna mste kunna lita p attlagstiftning och offentlig makt utvas i verensstmmelse med principernafr vr frfattning.Det i samhllsdebatten uppmrksammade frhllandet att ett stort antalindivider mer eller mindre tvngsmssigt steriliserades i frn nda illustrerar betydelsen av att lagstiftning ochoffentlig maktutvning utvas med respekt fr grundlggande demokratiskaoch rttsstatliga principer.Den vsterlndska, liberala demokratisynen r individorienterad ochbygger p det moraliska imperativet att alla mnniskor har vissagrundlggande fri- och rttigheter. Utifrn den grunden formas etiken ocks ipolitiken. Den liberala demokratisynen utgr sledes frn att begreppetdemokrati inte bara r en beslutsform utan att demokrati ocks str fr attbeslut skall fattas med ett materiellt innehll som garanterar den enskildesfrihet, rtt och ansvar i frhllande till statsmakten. Historiskt finns det enmotsttning mellan den individorienterade vsterlndska synen p demokratioch den kollektivistiska demokratiuppfattningen, i vilken demokrati rliktydigt med politiska majoritetsbeslut som gagnar kollektivet och statenframfr den enskilde individen.I har de kollektivistiska tankegngarna och den socialaingenjrskonsten ftt starkt genomslag i svl lagstiftning som den offentligamaktutvningen med bristande respekt fr den enskildes rttigheter somfljd. Inte minst har detta tydliggjorts i moderaters och socialdemokratersolika syn p den enskildes rtt till skydd fr de mnskliga fri- ochrttigheterna. Det drjde nda innan vi fick en fri- ochrttighetskatalog inskriven i vr grundlag.Dtidens lagar om tvngssterilisering aktualiserar frgor dels omvilka krav som mste kunna stllas p en demokrati och p de grnser sombr glla ven fr demokratiskt fattade beslut, dels om vi i dagens Sverigestiftar lagar och utvar offentlig makt i verensstmmelse med defundamentala principer som gller fr vr konstitution. Det r mot bl.a. denbakgrunden som frslagen i dennna motion br ses.3 Knnetecken fr en demokrati och rttsstat3.1 Moral och etik i lagstiftningenGemensamt fr reaktionerna och de frgor som fljt efter avsljandenaom tvngssteriliseringslagstiftningen, liksom fr nutidens och framtidensfrgor rrande t.ex. den enskildes rtt till integritet,informationsteknologins utveckling, fosterdiagnostik och genteknik, ratt samtliga dessa frgor illustrerar det betydelsefulla samband sommste finnas mellan politiska beslut och konstitutionen och vrt krav pmoraliskt och etiskt handlande.Fr att kunna skydda och strka grundlggande vrden om moral och etikmste vi sl vakt om demokratin, rttsstaten och frfattningen, ngot somModerata samlingspartiet ser som en av sina frmsta uppgifter. Vi har genomren terkommit med freslag som legat i linje med dessa mlsttningar. Idecennier har Moderata samlingspartiet terkommit med frslag omfrstrkningar av grundlagsskyddet i olika avseenden. Socialdemokraternahar avvisat vra frslag. Frst efter utdragna kompromisser eller efter hrtopinionstryck har Socialdemokraterna motvilligt givit efter.Vrt arbete har emellertid inte varit resultatlst. rs fri- ochrttighetsreform tillkom p Moderata samlingspartiets initiativ. Sedan 1980r en lagprvningsrtt infrd i regeringsformen. Vra krav p frlngdvalperiod och ett kat inslag av personval r uppfyllda. Vi har numera enyttrandefrihetsgrundlag. r 1993 upphrde monopolsituationen pmedieomrdet. Ett framfrt krav frn Moderata samlings-partiet har gllt infrlivandet av angende skydd fr demnskliga rttigheterna och de grundlggande friheterna. Sedan den 1januari 1995 gller som svensk rtt. Grundlagsreformenfrn 1995 resulterade ocks i att rtten till ersttning vid expropriationpreciserades nrmare betrffande det egendomsskydd som anger. ven rtten till ersttning vid rdighetsinskrnkningaravseende mark och byggnader regleras numera i grundlagen. Vidare infrdesgrundlagsskydd fr nrings- och yrkesfriheten.ven om samtliga dessa grundlagsndringar utgr viktiga steg i riktningmot en frstrkning av den enskildes rttighetsskydd, demokratin ochkonstitutionen s kan konstateras att mycket arbete terstr. Svl ilagstiftning som i offentlig maktutvning frekommer alltjmt brister i fri-och rttighetsskyddet med krnkta mnniskor som fljd.3.2 Moral och etik i den offentliga maktutvningenAll myndighetsutvning gentemot enskilda handlar ytterst om attadministrera politiska beslut. Det materiella innehllet imyndighetsutvningen r sledes ett resultat av kvalitn p de politiskabeslut som fattas. Om innehllet i politiska beslut inte grundas pmoraliska och etiska principer om mnniskans okrnkbarhet, allas likavrde och individens frihet blir myndighetsutvningen gentemot enskildadrefter.Ett str klart och det r att varje generation mste ta p sig att fra debattenom individens frihet och den offentliga maktens utvning. De reaktioner somframfrts mot frekomsten av tvngssteriliseringar i vrt land, inte minst frnsocialdemokratiska regeringsfretrdare, inger visst hopp om framtiden. Detansvariga statsrdet benmnde det intrffade som barbariskt, vilket Moderatasamlingspartiet uppfattar som ett tecken p att det existerar en faktisk samsynom att det finns vissa moraliska och etiska vrden och principer som inte frifrgasttas. Det finns vrden som staten inte har rtt att stta sig ver. Frattupprtthlla respekten fr dessa vrden - som bl.a. kodifierats iEuropakonventionen angende skyddet fr de mnskliga rttigheterna ochgrundlggande friheterna - r det i stllet statens skyldighet att skyddamedborgarna gentemot staten fr de vergrepp som blir fljden om demnskliga fri- och rttigheterna krnks. Om alla politiska partier nu rberedda att tillst att det finns grundlggande etiska och moraliska vrden,som str ver politiken, och som r ndvndiga att respektera i lagstiftningoch i offentlig maktutvning, br denna samsyn ocks f konsekvenser frden framtida utformningen av svensk lag.4 kat skydd fr fri- och rttigheter4.1 Fri- och rttighetsskyddets syfteSkyddet fr fri- och rttigheter har inget annat syfte n att strka deenskilda mnniskornas stllning, att skapa en verklig medborgarrtt medett konkret innehll genom att dra upp grnser fr statsmaktenshandlande. Skiljelinjen i svensk politik har gtt vid avvgningen av hurstora ansprk p handlingsfrihet statsmakten skall tilltas ha ochmedborgarnas krav p en grundlggande trygghet, fredad ven motingrepp som beslutats i formellt demokratisk ordning. Vr frfattningsyftar till att frhindra krnkningar av den enskildes rtt frn statens sida.ven efter infrlivande med svensk rtt harregeringen drivit igenom lagstiftning som av flera bedmts som tveksambde frn grundlags- och konventionssynpunkt. Nedan fljer ngra exempelp sdan lagstiftning och p ett frslag som vntas verlmnas till riksdageni hst.- Ett utgrs av regeringens ingrepp i stiftelselagen mot de friaforskningsstiftelserna. Under frevndning att ka den demokratiskakontrollen gav regeringen sig sjlv rtt att besluta om styrelsernasutseende och kapitalfrvaltning. Den demokratiska kontrollen visade sigvara liktydig med att ge staten kontroll ver de friaforskningsstiftelsernas tillgngar fr att drigenom kunna minska p deordinarie forskningsanslagen. Hrigenom fick lagstiftningen ett starktkonfiskatoriskt inslag, som enligt bl.a. Moderata samlingspartietsuppfattning inte lter sig frenas vare sig med grundlagensganderttsskydd eller med Europakonventionen.- Ett exempel p lagstiftning som kritiserats fr att inte leva upp tillgrundlggande demokratiska och rttsstatliga principer r frslaget om enfrtida avveckling av tv krnkraftsreaktorer i Barsebck. Som nrmareutvecklas i Moderata samlingspartiets energipolitiska motion rlagfrslaget behftat med sdana brister att frslagets frenlighet medsvl grundlagen som och EG-rttenskonkurrensregler kan ifrgasttas.- Ett annat exempel r drpslaget mot landets nkor. Tillsammans medCenterpartiet drev regeringen igenom att nkepensionens folkpensionsdelskulle rknas av mot annan inkomst. P mycket kort varsel brts ett avtalmed landets nkor och en snart tiorig verenskommelse mellanriksdagspartierna om efterlevandepension.- Enligt vad regeringen har aviserat kommer i hst att f tastllning till ett frslag om att i inrtta ett datoriseratkriminalunderrttelseregister. Syftet r att ge polisen mjlighet att idataregister lagra uppgifter ocks om personer som det inte freliggerngon brottsmisstanke mot. Moderata samlingspartiet har i olikasammanhang framhllit att datalagring av personuppgifter ikriminalunderrttelseregister av integritetshnsyn mste frutstta atttminstone den lgsta graden av brottsmisstanke - anledning att anta -freligger. Utan krav p brottsmisstanke utgr frslaget, om detgenomfrs, ett allvarlig hot svl mot den enskilda individens integritetsom mot demokratin och rttsstaten.Sammanfattningsvis kan konstateras att den lagstiftning och de frslagsom redogjorts fr ovan inte nr upp till de materiella krav som vimoderater stller p lagstiftning. Grundlggande demokratiska ochrttsstatliga principer stts t sidan s snart som det gagnar den offentligamaktutvningen. Fr socialdemokratin gller alltjmt att makt gr frertt.4.2 gandertten - en grundval fr marknadsekonominRespekten fr den enskildes gandertt bottnar ytterst i en vertygelseom mnniskors mjligheter att sjlva forma sin tillvaro. Synen p denenskildes gandertt avspeglar vilken mnniskouppfattning man har. Heltgrundlggande fr Moderata samlingspartiet r tilltron till enskildaindividers frmga och vilja att ta ansvar fr sitt eget och den egnafamiljens liv. Detta innebr att vi tillmter individens faktiskamjligheter att ga och frvalta egendom central betydelse. ganderttenmjliggr en spridning av makt, ansvar och beslutsfattande frn ett ftaltill ett flertal och leder hrigenom till personlig och samhlleligutveckling. Det enskilda gandet utgr en grundlggande frutsttningfr den enskildes ekonomiska vlfrd och befrmjar marknadsekonominsom r grunden fr vlfrden.Trots att den enskildes gandertt utgr en av grundstenarna fr vrrttsordning med starkt genomslag i bde vr privatrtt och vr straffrtt rgrundlagsskyddet fr den enskilda gandertten fortfarande mycket svagt.Grundlagsskyddet i 2 kap. 18 regeringsformen (RF) utgrs av regler omersttning vid expropriation av mark och byggnader och liknande intrng.Sjlvfallet mste det finnas vissa begrnsningar i gandertten nr detta rndvndigt med hnsyn till viktiga allmnna intressen. De som drabbas av ensdan inskrnkning i sin gandertt mste dock vara garanterade fullersttning fr den skada som uppkommer. utgr inte sdan fullkompensation utan ersttning bara om den skada som uppkommer rbetydande i frhllande till vrdet av den berrda delen av fastigheten.Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning r det nu angelget att infraen grundlagsregel som slr fast att den enskilda ganderttens princip rokrnkbar och att inskrnkningar i gandertten endast fr ske i klart angivnafall och d med full ersttning till den enskilde. Enligt Moderatasamlingspartiet r det vidare angelget att grundlagsskyddet fr den enskildagandertten utkas till att uttryckligen glla ven annan egendom n markoch byggnader. Enligt vr mening br ven pensionsrtten omfattas avgrundlagsskydd, liksom immateriella tillgngar i form av bl.a. utbildning,varumrken, nrings- och patentrtter. Inte minst diskussionerna om denprivata lokalradions framtid visar att det finns behov av att strka denenskildes rttighetsskydd gentemot statsmakten ven nr det gllerimmateriella tillgngar.4.3 Vrna avtalsfrihetenRtten att fritt sluta avtal spelar en vsentlig roll inom mnga omrden ivrt samhlle och r fundamental fr en vl fungerandemarknadsekonomi. Om en gare t.ex. inte har rtt att disponera ver sinegendom, genom frsljning, uthyrning eller p annat stt, frlorargandertten mycket av sitt vrde.Avtalsfriheten kan inte vara helt utan begrnsningar men d avtalsfrihetenhar central betydelse fr vrt samhllskick br den ges uttryckligt skydd igrundlagen, vilken ven klart skall ange i vilka fall begrnsningar fr ske.Regeringen br f i uppdrag att nrmare utreda och lmna frslag tilllagstiftning om grundlagsskydd fr avtalsfriheten.4.4 Frstrkt skydd fr den negativa freningsrttenEtt omrde dr avtalsfriheten borde vara central, men dr den i praktikenr obefintlig r inom arbetsrttens omrde. P den svenskaarbetsmarknaden finns ingen fungerande avtalsfrihet. Den politiskamakten har givit kollektivavtalet en monopolstllning och individuellaavtal har motarbetats energiskt och systematiskt. Detta har kunnatske bl.a. genom att den negativa freningsrtten, dvs. rtten att stutanfr olika sammanslutningar, inte regleras i grundlagen. Fljden harblivit att oorganiserade arbetstagare och arbetsgivare inte har ngramjligheter att fritt avtala om lner och anstllningsvillkor. Fackets rttatt verka fr kollektivavtal genom stridstgrder har frhindrat enskildasfrsk till individuella avtal.Genom dom i mlet mot har denbristande avtalsfriheten inom arbetsrtten tydliggjorts. ven om domstolengav rtt mot s gav domen en tydlig indikationom att rdande avtalsfrhllanden inom arbetsrtten inte r tillfredsstllande.Domstolen klargjorde nmligen att den negativa freningsfriheten mstetillmtas betydelse ocks p svenska arbetsmarknaden. Drefter harEuropakommissionen rekommenderat att ge Gustafssonmjlighet till ny prvning med hnvisning till vad kommissionen kallar "demycket speciella omstndigheterna" i fallet. Hrmed avses de felaktigasakuppgifter som den socialdemokratiska regeringen anfrt som bevisning imlet. Fr , dvs. regeringen, var det ndvndigt att vinna mleteftersom en frlust hade tvingat fram frndringar av svenskarbetsrttslagstiftning.I avvaktan p en ny rttslig prvning av mlet mot brerinras att den negativa freningsrtten r skyddad genom som ju numera r en del av svensk rtt. Ngon uttryckligbestmmelse om skydd fr rtten att st utanfr en organisation finns dockinte i regeringsformens fri- och rttighetskatalog. Enligt Moderata samlings-partiet br denna brist avhjlpas, s att det tydligare framgr attbl.a.enskilda utan organisationstvng kan f ing exempelvis icke-kollektivavtalsbundna arbetsrttsavtal. br uppdra t regeringenatt lmna frslag till en sdan lagndring.5 Reformerat valsystem5.1 Frre riksdagsledamterEtt kat inslag av personval i de allmnna valen kan minska avstndetmellan vljarna och de valda. Ytterligare en frndring som skulle gynnabde vljarna och politikerna vore att minska antalet riksdagsledamter.Med frre ledamter skulle framfr allt politikernas anonymitet avta.Sveriges riksdag har med sina 349 ledamter en i frhllande tilllandets folkmngd osedvanligt stor representation jmfrt med andrademokratiska lnder. Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning brantalet ledamter vara 249. Detta skulle inte enbart medverka till att defolkvalda blev mer knda ute bland folket utan ocks leda till en mer"arbetsduglig" riksdag. En riksdag med frre ledamter reser dock fleraviktiga frgor av demokratikaraktr, bl.a. frgan om hur mnga riksdags-ledamter som fordras fr att alla delar av vrt land skall f en godrepresentation i riksdagen.Mot denna bakgrund r det angelget att regeringen lgger fram frslag omden ovan freslagna minskningen.5.2 PersonvalsinslagetVid partiverlggningarna hsten 1993 kom partierna verens om attfr.o.m. 1998 rs val frstrka personvalsinslaget i det svenskavalsystemet genom att infra preferensrstning enligt den s.k.modifierade danska modellen. Detta innebr att vljarna ges mjlighet attavge en srskild personrst inom ramen fr partivalssystemet. Partiernanominerar kandidater och vljarna kan sedan genom att markera enkandidat p valsedeln avge en personrst.Personvalskommittn argumenterade fr en frsiktighetssprr sominledningsvis borde ligga i intervallet och stannadeslutligen vid en niv p tta procent av partiets rster i valkretsen vidriksdagsval och fem vid kommunalval. Vid efterfljande partiverlggningarenades partierna om att infr valet flja kommittns frslag om att sttasprrnivn fr personval till till tta procent, och till fem procentvid kommunalvalen och val till . Kompromissen innebrvidare att ttaprocentssprren, om s beslutas, kan komma att justeras nedttill nsta val.Frn moderat hll lgger vi stor vikt vid att ttaprocentssprrens inverkanp 1998 rs personval skyndsamt blir freml fr en utvrdering, vilken kanutgra underlag fr tgrder i syfte att ytterligare ka personvalsinslaget iframtida val.5.3 Skilda valdagarSedan 1973 har gemensam valdag fr riksdagsval och kommunalvalpraktiserats i vrt land. Under de snart 25 r som gtt sedan dengemensamma valdagen infrdes har kommunernas stllning ochuppgifter radikalt frndrats. Statens makt ver mnniskornas liv harminskat medan kommunernas makt kat. Kommunerna bestmmer bl.a.ver skolan, socialtjnsten, barnomsorgen, hemsjukvrden, natur- ochstadsmiljn, infrastrukturen m.m. Kommuner och landsting str fr 40procent av den offentliga sektorns utgifter. Majoriteten av befolkningenbetalar bara inkomstskatt till landsting och kommuner.D mnga av de allra viktigaste frgorna i mnniskors liv faktisktbestms p niv r det i vart fall fr Moderata samlingspartietsvrt att se ngra godtagbara skl till varfr riksdagspolitikerna och derikspolitiska frgorna helt skall f dominera den allmnna debatten infrvaldagen.Nr den nya vallagen trdde i kraft verfrdes dennuvarande ordningen med gemensam valdag med automatik. Vidriksdagsbehandlingen av regeringsfrslaget framhll Moderata samlings-partiet bl.a. att frgan om skilda valdagar borde ha samordnats med den nyavallagstiftningen innan lagstiftningen trdde i kraft.Inte minst frn demokratisynpunkt br frgan om att bryta upp dennuvarande ordningen med gemensam valdag fr riksdags- respektivekommunalval nu vervgas. Regeringen br skyndsamt ta initiativ till enutredning om frutsttningarna fr en tergng till ett valsystem med skildavaldagar. Inriktningen br vara att skilda valdagar praktiskt skall tillmpasfrsta gngen i kommunalval r 2000.5.4 Nyval p kommunal- och landstingsniv?Starka demokratiintressen talar fr att en ordning med mjlighet att hllanyval p kommunal- och landstingsniv br bli freml fr prvning.Inte minst har senare rs avsljanden om kommunpolitikers affrer, brottoch andra oegentligheter rest frgan om det br infras en mjlighet tillnyval p kommunal- och landstingsniv. Vad frgan ytterst handlar omr hur vljarnas berttigade krav och frvntningar skall kunnatillgodoses nr vljarna inte lngre hyser ngot frtroende fr densittande politiska majoriteten. Regeringen br drfr ta initiativtill en utredning i syfte att belysa fr- och nackdelar med att infra enordning med nyval p kommunal- och landstingsniv.6 Frstrkt demokrati i parlamentet6.1 kat minoritetsskydd vid rttighetsbegrnsningarRegeringsformen utgr frn att majoritetsbeslut r den beslutsform sombst gagnar demokratin och folkstyrelsens princip. Den starka betoningenav majoritetens lngtgende rttigheter kombineras emellertid med enbristfllig insikt om behovet av vissa inskrnkningar i majoritetens rtt.Ett stt att ta hnsyn ocks till minoritetens legitima intressen vore attstrka minoritetsskyddet generellt vid beslut om lagstiftning som innebrbegrnsningar av de medborgerliga fri- och rttigheterna. Svlbegrnsningar i gandertten och nrings- och yrkesfriheten sominskrnkningar i de politiska fri- och rttigheterna, dvs. yttrande-,informations-, mtes-, demonstrations- och freningsfriheten, br enligt vruppfattning beslutas med kvalificerad majoritet i stllet fr som medenkel majoritet. Frgan om det i s fall skall fordras 2/3 majoritet eller 3/4majoritet vid beslutet kan naturligtvis diskuteras. En alternativ skulle kunnavara att ge en minoritet i rtt att skjuta fram beslut i enrttighetsbegrnsande frga. En sdan lsning skulle motsvara vad som i daggller enligt 2 kap. 12 tredje stycket regeringsformen. Denna bestmmelsefreskriver att lag om begrnsningar av vissa srskilt i regeringsformenomnmnda fri- och rttigheter skall p yrkande av lgst 10 av riksdagensledamter vila i minst tolv mnader om mer n 1/6 av de rstande stder ettsdant yrkande.Riksdagen br ge regeringen i uppdrag att ta fram frslag till lagstiftningom en frstrkning av minoritetsskyddet vid beslut om lagstiftning sominnebr begrnsningar av de medborgerliga fri- och rttigheterna.6.2 vid lagfrgor dr besluthar fattatsI har folkomrstningsinstitutet successivt utvidgats. EnligtModerata samlingspartiet kan det nu finns skl att vervga om inte ettutvidgat folkomrstningsinstitut skulle kunna tjna syftet att strkademokratin och respekten fr grundlggande moraliska och etiskaprinciper i lagstiftning och myndighetsutvning. Ett utvidagtfolkomrstningsinstitut enligt nedan skisserade frslag kan ocks sessom ett alternativ till ovan freslagna frstrkning av minoritetsskyddet.Rdgivande folkomrstningar anordnas enligt RF 8:4 med std av vanliglag. Beslutande folkomrstning kan anordnas om ett somvilande antaget grundlagsfrslag enligt RF 8:15. Beslutandefolkomrstning kan ven frekomma vid verltelse av beslutandertt tillmellanfolklig organisation, enligt RF 10:5. En beslutande folkomrstningkan utlsas av en minoritet av en tredjedel av ledamter pyrkande av minst en tiondel av ledamterna. Vljarna har drefter attsga ja eller nej till det en gng antagna grundlagsfrslaget. P detta stthar ett minoritetsskydd vad gller grundlagsfrgor byggts in i vrfrfattning.Vid flera tillfllen har krav rests p en utvidgning avfolkomrstningsinstitutet. Sedan och vid tvtillfllen, 1993 och 1995, stllt sig bakom kravet p en versyn avregelverket fr folkomrstning, uppdrog regeringen t en srskildutredare att utfra denna versyn. Utredaren har drefter freslagit att enbeslutande folkomrstning skall kunna komma till stnd men frst efterbeslut av en majoritet i (SOU 1997:56). Som frmsta motiv anges,att flera av de rdgivande folkomrstningarna i realiteten kommit attuppfattas som bindande fr och att mer verklighetsanpassaderegler r efterstrvansvrda. Dremot tillmter utredningen inte kravet p ettkat minoritetsskydd ocks i lagfrgor ngon strre tyngd. Iutredningsfrslaget accepteras dock ett sdant betrffande grundlagsfrgor,eftersom det kan bidra till strvan "att uppn strsta mjliga endrkt ikonstitutionella frgor".En frstrkning av skyddet fr minoriteten skulle ocks kunna utgra ettvsentligt inslag i den allmnna strvan att befsta demokratin.Erfarenheterna frn bl.a. synes ocks peka i denna riktning.Danmark har sedan lnge bestmmelser som gr det mjligt fr en tredjedelav ledamter att f till stnd en folkomrstning om ett beslut,som fattats av parlamentet.