mot · GL02Jo241 · 1997-10-06 00:00:00 — Ekologisk hållbarhet kräver jordbruk utan gifterInledningDet konventionella lantbruket är inte ekologiskt långsiktigthållbart. Det enades LRF och stiftelsen . års utbrott av BSE ochsvinpest, larmrapporter om bekämpningsmedelsrester idricksvatten, övergödning, stigande kadmiumhalter i markmed mera visar att det verkligen är så. För degröna kan endast ett jordbruk som inte nyttjar gifter ochkonstgödsel kallas ekologiskt långsiktigt hållbart. Vi anserinte heller till skillnad från regeringen att genmanipulation avväxter och djur hör ihop med detta. Det finns en paradox isynen på biologi, natur och ekologiska samband . Trotsatt kunskapen ökar om komplexiteten i celler och natur finnsfortfarande föreställningen att det är så enkelt. Om vi frånMiljöpartiet begär att ämnen som nonylfenol skall fasas utfår vi höra att orsakssambanden inte är klarlagda och att maninte kan göra något - tydligen inte ens med för-siktighetsprincipen - som man inte är säker på. Samtidigtfinns en total tilltro till kunskapen om de genmanipuleradegrödorna och de bekämpningsmedel som nyttjas idag.Å ena sidan vet man inte tillräckligt och det är komplicerat - å andra sidanvet man nästan allt och det är enkelt.I denna motion med anledning av budgetförslaget för , skall viendast kort redovisa motiven och förslagen i de grönas budget-förslag för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar. I övrigt hänvisas till motionen med anledning av regeringens pro-position 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk.Utformningen av det nyamiljöstödsprogrammetMiljöpartiet kan i stort stödja det förslag som regeringenlägger på utökat miljöstöd i jordbruket. På några punkter harvi dock andra uppfattningar än regeringen.Vi anser att det ska finnas ett miljöprogram för resurshushållande jord-bruk, något vi propagerade för redan då det första miljöstödsförslaget kominför medlemskapet. Det är viktigt att få igång en utveckling mot mindreinsatsmedel i det konventionella lantbruket. Dock kan vi inte acceptera detförslag till sådant program som regeringen nu lägger. Vi vill vidare ha ettutökat stöd till hotade lantraser, ha stöd till den ekologiska äggproduktionenoch ett miljöstöd för rennäringen.Eftersom vi inte bedömer det realistiskt att ett program för ett bättreREKO-stöd hinner tas fram för att sättas i sjön för utbetalning under 1998minskas det totala miljöstödet i de grönas budgetförslag medtotalt utifrån regeringens förslag på anslag B 12 ochB tillsammans (100 miljoner på vardera den svenska nationella delen ochden delen som finansieras av EU).Regeringen har beräknat kostnaden för REKO-stödet till totalt 295miljoner kronor. Vi vill utnyttja 95 miljoner av dessa till det ovan föreslagna,fördelat enligt nedan.Först några ord om varför vi inte vill tillstyrka Programmet för resurshus-hållande jordbruk i den utformning regeringen föreslår:Nytt program för resurshushållandejordbrukMiljöpartiet yrkar avslag på detta förslag till stöd. Vi anserinte att det på något sätt kan kallas ett miljöprogram utananser att det med föreslagen utformning är ett allmänt stödför alla utom ekologiska lantbrukare. Dessutom anser vi attprogrammet strider mot principen om sektorsansvar ochprincipen om att förorenaren skall betala. I de principernaligger ju att viss grundläggande kunskap och grundläggandeåtgärder för att förhindra miljöproblem skall bekostas avsektorn eller den enskilde och att detta tas för givet.Vi anser att kraven för att få detta miljöstöd är så undermåliga att det ärpinsamt. Vi förutsätter att det svenska konventionella jordbruket har kommitlängre i miljötänkande än vad detta program ger sken av. Den svenskamodellen med miljötänkande används ju som säljargument och På väg-konceptet har funnits . För det svenska jordbruket skulle ettmiljöstöd utformat som föreslagits kunna innebära att det blir svårt att hävdadet . Eftersom vi tror oss veta att det finns mycket yrkesstolthet iden svenska bondekåren vill vi inte tro annat än att man kommer att resa sigsom en man och kräva återremiss på smörjan.Grundvillkoren är för svaga. Första grundvillkoret säger att jordbrukaren "skall dokumenterabrukningsenhetens miljöstatus enligt en av JoV godkänd checklista ochårligen upprätta en gårdskarta där skiften, skyddszoner och sprutfriakantzoner är inlagda". Inga icke längre godkända bekämpningsmedel får förvaras på gårdenutan skall destrueras. Samtliga bekämpningsmedel skall förvaras inlåsta i säkert utrymmeavsett för förvaring av bekämpningsmedel. (Gällande lagkrav omförvaring omfattar endast de "farligaste" bekämpningsmedlen. )Föreslagna åtgärder för att få stödet: Två dagars kurs för jordbrukaren och vissa anställda. Kunskapskrav för att få använda bekämpningsmedel, klass 2 L-medel,skall vara uppfyllda. Utbildningskravet gäller inte bara den som spridergifterna utan även ev. driftsledare. Permanent bevuxen skyddszon utmed vattendrag och sjö.Detta stöd hindrar inte att andra stöd för kantzoner får sökas. Växtnäringsbalans skall finnas . Finns en redan får den intevara äldre än . Växtodlingsplan inklusive skiftesredovisning där planerad och användmängd växtnäring redovisas. Påfyllnad av bekämpningsmedel och rengöring av bekämpningsmedels-utrustning skall ske på biobädd eller tät platta. Sprututrustningen skall testas minst . Vid bekämpning skall dosnyckel användas och dokumenteras.För dessa för varje lantbrukare med det minsta miljöansvaroch självaktning självklara åtgärder får man enligt förslaget225 kr per hektar för areal upp till 50 ha, för arealen51-200 ha och för areal därutöver inget.Resurshushållande?Hur detta program skulle kunna skapa ett merresurshushållande jordbruk än dagens är för oss en gåta. Detär också en gåta vilka krav förutom lagkrav lantbruket skallåläggas för miljön utan ersättning i fortsättningen. Vi serdetta som ett stöd som alla klarar att få och då är det varkenett miljöstöd eller ett stöd som innehåller krav för att få igången utveckling mot ett resurssnålare lantbruk. Reglerna är meranpassade till slättbygder än till de områden som vi villgynna och som har högst miljövärden; jordbruken i skogs-och mellanbygderna. Där har man ofta växtföljder och harinte samma behov av markanalyser som intensivaspannmålsgårdar. Har man en växtföljd med flerårig vall ochnågot års spannmål däremellan finns inte behovet. Någonbrist får man inte och inget behov av specialgödselmedel.Det är också mycket märkligt att man kan få olika ersättning för sammainsats. Att gå en kurs plus uppföljning, veta hur man hanterargifter och spruta och bygga en biobädd kostar ju lika mycket per företag ochhar inget att göra med gårdens storlek. Ändå kan ersättningen för detta skiljarejält. Det kommer alltså att löna sig mycket mer för de stora gårdarna påslätten att ansluta sig till programmet än för de mindre bönderna i skogs- ochmellanbygder.Det behövs ett miljöstödprogram för resurshushållande konventionelltjordbruk. Vi anser att det förslag som presenterades i utredningen miljöinsatser i jordbruket var bra och kan utgöra förlagaför ett nytt förslag. Det programmmet innehöll krav på användning av mindreinsatsmedel och skulle kunna få igång en utveckling mot ett konventionelltjordbruk med behov av mindre resurser.Miljöpartiet yrkar avslag på regeringens förslag till nytt miljöprogram förresurshushållande konventionellt lantbruk.Utökat stöd för hotade lantraserÄven om flera av de gamla lantraserna tycks vara bevaradeför framtiden finns ännu både hot och problem. Undermotionstiden läggs motionen Bevarandet av gamla lantraser.En del av kraven som framförs där berörs i propositionen ochtas därför med även här.Avsätt mjölkkvot till lantrasernaEtt hot är den nuvarande tilldelningen av mjölkkvot.Samtidigt som man vill öka antalet kor i produktion görsdetta omöjligt genom att mjölkkvotstilldelningen omöjliggörleverans av mjölk. Detta är problem för lantbrukare medlantras som vill utöka men framför allt för dem som villstarta nytt. Utan producenter kan inte raserna hållas iproduktion, och utan att fler får möjlighet att produceramjölk försvåras möjligheterna för antalet individer av dehotade gamla lantraserna att bli fler, vilket ju är nödvändigtför att de skall vara räddade för framtiden. Våra gamlalantraser, framför allt fjällkon, är en bra mjölkproducent somväl fyller sin plats i dagens ladugårdar. Naturligtvis är detviktigt både med ett bevarande och en utveckling av degamla lantraserna, men med dagens mjölkkvotsbestämmelserfinns det risk att utvecklingen försvåras. degröna har påpekat detta oacceptabla förhållande förut och vigör det igen.Miljöpartiet de gröna anser att en del av den nationella mjölkkvoten måsteundantas för att kunna nyttjas dels för de kor av utrotningshotade raser somär stödberättigade enligt stöd till hotad ras, dels till dem som vill nyetablerasig som mjölkproducenter och vill hålla någon av de hotade lantrasernafjällko, rödkulla eller någon av allmogekorna och bevara dessa enligt avJordbruksverket godkänd avelsplan.Det får inte bli så att den ena bestämmelsen omöjliggör vad den andraförsöker uppnå.Ge djurägare även av andra hotade lantraser ändagens bidragIdag ges bidrag per djurenhet endast till kor, får och getter.Om man anser att det är viktigt att bevara de gamlalantraserna för framtiden för att de har egenskaper som ärvärdefulla och som kan efterfrågas och behövas i framtidenså borde ju det gälla såväl de betande som andra lantraser.Det ter sig då märkligt att inte hästar, svin, gäss, ankor, hönsoch kaniner får stöd. I propositionen anförs att linderödssvinoch finullsfår ska få stöd. I den promemoria som enligtuppgift gått till fanns även stöd till ardenner,nordsvensk och russ med. Tydligen har hästarnaomvärderats.Att enbart ge stöd åt betesdjuren avslöjar att man inte förstått lantrasernasegenvärde utan enbart ser deras indirekta betydelse som naturvårdsobjekt.Vår uppfattning är att samtliga lantraser skall bevaras. Stödet kan antingenbetalas ut som stöd per djurenhet eller, för de mindre djuren, som stöd pergenbanksbesättning.Idag finns avsatta för stöd till hotade lantraser. För att gemöjlighet att ge stöd även till andra lantraser än kor, får och getter föreslårviatt avsätts för 1998.Miljöpartiet de gröna föreslår att stöd utgår till samtliga hotade lantraser,alltså fler än de som får stöd och att stödet ökas till totalt 8 miljonerkronor för 1998.Ge extra stöd till de akut hotade lantrasernaFör att stimulera skyddsarbetet med de akut hotadelantraserna bör ett extra stöd utgå för dessa lantraser.Exempel på sådana raser är göingegeten och jämtgeten därantalet djur är mycket litet. För att få stöd för getter måsteman ha minst sju individer, som är en djurenhet, det vill sägadet minsta man kan få stöd för. har endast enperson i tillräckligt antal för att kunna få stöd.Resten, av getterna, får inget stöd alls. Bevarandet litartill idealister och deras ideella arbete. Detta kan lösas genomatt den som har en akut hotad lantras av djur för vilka stödalltid utgår, oavsett antal djur, får lägsta möjlig stöd, det villsäga stöd för en djurenhet.Miljöpartiet de gröna föreslår att ett extra stöd skall utgå till akut hotadelantraser, vilket kan finansieras inom den ökning till viföreslår.Utöka stödet till lantrasföreningarnaIdag utgår så kallat UID-stöd till föreningarna, ett stöd somär nationellt finansierat. I den plan som togfram för bevarandet av hotade lantraser föreslogs att stödetskulle utgå för bevarandearbetet, utbildning och information.I planen förslogs att skulle avsättas. Idagfinns och bidrag utgår i praktiken enbart tillutbildning och information. Detta innebär attgenbanksverksamhet, som ju är ett viktigt arbete förbevarandet, inte får stöd. Det kostar att lägga upp register, attha kontakt med genbanksbesättningar, att i förekommandefall kontrollera att allt går rätt till osv. En del föreningar harrasregister som gör motsvarande arbete.Jordbruksverket vill att även linderödssvinet, svenskt finullsfår och dehotade hästraserna ardenner, nordsvensk brukshäst och russ skall omfattas avbevarandearbetet. Det innebär att antalet föreningar som skall dela på denavsatta miljonen ökar och varje förening riskerar att få allt lägre stöd. Det äroacceptabelt, framför allt som detta stöd måste vara det minsta somJordbruksverket handlägger.Stödet som det nu är utformat är byråkratiskt utformat. Det ska redovisaskvitton ner till sista kronan vilket får till följd att det administrativakrånglet iföreningarna tar tid från det ideella arbetet att bevara lantraserna. Förenklareglerna för stödet!Miljöpartiet de gröna föreslår att stödet till lantrasföreningar med lantrasermed av godkända avelsplaner ges stöd även till bevarande-arbetet och att stödet fördubblas för budgetåret1998. Vi förutsätter att det kan tas inom ramen för A1 Statens jordbruksverk.Nytt miljöstöd för rennäringenVi anser att det behövs ett miljöstöd för rennäringen ochönskar att regeringen återkommer med förslag på ett sådantsnarast.Det är hög tid att rennäringen ges möjlighet till miljöstöd. Vi har här ingetkonkret förslag hur detta skall utformas. Det borde vara möjligt att ge stödför en renskötsel som är mindre beroende av motorisering som motorcyklar,lastbilar och helikoptrar. Ett sådant stöd skulle gynna miljön och desamebyar som försöker arbeta i den riktningen. Regeringen bör ges iuppgift att utforma ett miljöstöd för rennäringen att träda i kraftunder . Detta bör ges regeringen till känna.Nytt stöd till ekologisk äggproduktionIntresset för ekologiskt framtagna produkter ökar hela tiden.Det gäller även ägg. När behandlade regeringensförslag att i praktiken upphäva burförbudet för hönsen fanns13 000 höns i ekologisk produktion. , senare,är siffran nästan 5 gånger större. finns 46 195 höns somär KRAV-godkända (). Därtill kommer 16946 höns under karens. Karenstiden är så ävendessa höns producerar ekoägg inom en månad. Ungefärytterligare 18 000 hönsplatser kommer till under detnärmaste halvåret. tog detolyckliga beslutet att upphäva burförbudet. kanca 80 000 höns producera KRAV-godkända ägg. Det är enmycket glädjande utveckling. 5 av de konventionellapackerierna packar och säljer ekoägg. Någonmarknadsföring sker inte eftersom man ändå säljer allt manpackar just nu.De ekologiska hönsen får inte bara ekologiskt foder. De får, liksom allaekologiskt hållna djur, också vistas ute . Att de har det betydligtbättre än de ca 5 miljoner höns som fortfarande sitter i bur är solklart och varoch en som sett en höna ute inser att just fodersök ute ökar livskvalitetenytterligare för hönsen. (Föreningen logo)Alla som hållit höns i frihet vet att hönans främsta egenskap är nyfikenhetoch vilja till rörelse. Det är just nyfikenheten och den stora förmågan attanpassa sig som gjort att det finns höns över nästan hela världen. Att kunnage hönan utlopp för detta är att ta 4 § i djurskyddslagen på allvar.Miljöpartiet föreslog i samband med behandlingen i avregeringens proposition 1996/97:64 Alternativ till traditionell burhållning avhöns att skulle anta som mål att av antalet värphöns i landetskall klara kraven för ekologisk äggproduktion . Tyvärr fick vi intestöd för det förslaget. Vi anser fortfarande att ett sådant mål borde finnassom komplement till målet om ekologisk odling och upprepar därför vårtyrkande.Eftersom regeringen nu föreslår införande av ekostöd för frukt och bär ochdet tidigare finns stöd för odling och djurhållning är det underligt att justhönsen har glömts bort. Vi anser att det är dags att rätta till det och föreslåratt regeringen ges i uppdrag att utforma ett stöd till ekologisk hönshållningoch beräknar ett sådant stöd till inom miljöstödet.Marknadsföring avekologiskt odlade produkterMiljöpartiet de gröna delar regeringens uppfattning att detekologiska lantbruket är en spjutspets i utvecklingen . Vianser dock att denna spjutspets inte får ses som en litennisch, utan att strävan måste vara att allt lantbruk i framtidenskall bedrivas på detta sätt, det vill säga utan giftigabekämpningsmedel och konstgödsel. Det konventionellalantbruket tär alldeles för mycket på jordens resurser och ärinte i längden hållbart. Dessutom börjar avigsidorna medbekämpningsmedlen komma . Allt mer av gamlabekämpningsmedel återfinns i yt- och grundvatten. Dettaberörs i en särskild motion, Förbjudna bekämpningsmedel.Man börjar även inse att växtens kemi påverkas av gifterna,och forskningen om detta och om hur det påverkarmänniskan är bara i sin linda. Även detta berörs i en särskildmotion med titeln odlingssystem och hälsa. Föratt det konventionella lantbruket skall hållas igång krävs attden rika i-världen har "skuggarealer" i andra länder, somodlar proteinfoder till djuren här. Den marken måste fåförsörja de människor som lever i den delen av världenistället. Den rika världen måste ha ett jordbruk som kanförsörja sig med sådant självt.Vi vänder oss mot påståendet att marknadsföringen får man klara själv förekologiska livsmedel som man i budgeten anslår 5miljoner kronor för att främja export av jordbruksprodukter. Menar manallvar med ambitionen att ska bli ett föregångsland i en ekologiskhållbar utveckling borde det vara betydligt angelägnare att satsa på att ökaden inhemska marknaden för ekologiska produkter än att verka för att densvenska maten skall transporteras utomlands. Jämförelser med Danmarkvisar att medan satsar för marknadsföring avekoprodukter satsar . Man satsardessutom på experthjälp till det ekologiska lantbruket.Den här njugga inställningen i är märklig och rimmar mycket illamed jordbruksministerns engagemang under i . Detstämmer inte heller med viljan att skall vara ett föregångsland för attskapa ekologiskt långsiktig hållbarhet. På jordbrukssidan borde ju satsningarpå ekologisk odling och marknadsföring av ekologiska livsmedel varahögprioriterade. sker information till konsumenter, storkök i skolor ochpå institutioner med flera på mer eller mindre ideell basis. Intresset är mycketstort.Stöd till marknadsstödjande åtgärder för ekologiska produkter finns underanslaget B 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Inom det anslaget finnsäven bidrag med för funktionstest av lantbrukssprutor. Vianser att detta är något näringen måste bekosta själv. Om man nu användergifter måste det vara giftspridarens ansvar att se till att sprutorna fungerar.Det måste rymmas inom den princip PPP, Polluter Pays Principle, somregeringen i olika sammanhang framför skall gälla.Sammanfattningsvis vill vi satsa på marknadsstödjandeåtgärder för ekologiska produkter. finns redan för dettaändamål, . tillförs genom att bidrag för funktionstest av lant-brukssprutor dras in och tas från anslaget F 6 Export-främjande åtgärder, som därigenom försvinner.FiskevårdDe har inneburit stora förändringar ocksåför det liv som finns under vattenytan. Sjöar och vattendraghar påverkats kraftigt genom industriutsläpp,vattenkraftsutbyggnad, flottningsepoken, övergödning,försurning och mycket annat. En effekt är att den biologiskamångfalden har minskats. Vissa arter har helt försvunnit frånvåra vatten medan andra befinner sig på s.k. hotlistor. Enannan effekt är att möjligheterna till reproduktion och iövrigt goda livsbetingelser för fisk har minskats vilket i sintur gett upphov till att fisket försämrats drastiskt.De senaste åren har kunskaperna ökat om vad som verkligen kan göras föratt återställa goda livsbetingelser för ursprungliga arter. Framför alltinsatseroch åtgärder för att vidmakthålla och förbättra förutsättningarna för naturligreproduktion och tillväxt, bl.a. biotopvård, byggande av vandringsvägar,fiskevårdande tillsyn, utsättningar för återintroduktion och förstärkning, samtforskning, utbildning och information inom området är viktiga.Fiskeriverket har 1995 uppskattat de årliga kostnaderna för att bedriva engod fiskevård till ca 65, . Kostnaderna blir högre om ambitio-nerna är högre och mindre om fiskevårdsinsatserna begränsas. Om ovan-stående begränsning görs hamnar kostnaderna för den årliga fiskevården på istorleksordningen . Det är mycket bra att regeringennu anslår medel, vilket de gröna har föreslagit under flera år.Men ytterligare medel behövs och bör tillskjutas . 50miljoner kr redan från vore väl motiverat om inte enannan och mer långsiktigt heltäckande finansiering kommer till stånd.Ersättning för viltskadorInom detta anslag ryms såväl ersättningar till rovdjursrivnarenar och andra tamdjur som medel till det förebyggandearbetet för att förhindra skada av vilt.RenarDet nya ersättningssystemet för rovdjursrivna renar måsteges en reell möjlighet att fungera. Den stora förändringen äratt ersättning skall utgå efter antalet rovdjur i renbeteslandetoch då framför allt för antalet föryngringar. Det är ett brasystem och visar att samhället menar allvar med bevarandetav de hotade rovdjuren. Det kräver årliga inventeringar ochdet är bra att i alla fall den ena delen av medel tillinventeringar, samebyarnas del, nu finns angiven. Tidigareutgick ersättning efter antalet funna rivna renar.I det förslag som och enats om fanns ävenangivet till vilka värde renar skulle ersättas. Med den storlek på anslag somnu finns är detta dock inte möjligt. Konsekvensen blir att jakt på hotaderovdjur som järv kan komma att tillåtas, framför allt om stammen växer till,vilket är nödvändigt för att säkerställa framtiden. finns endast något flerän ett par hundra djur.Vi i motsätter oss en sådan utveckling. Samhället måste ha rådatt spara de stora rovdjuren. Det är bra att regeringen nu tar det nationellaansvaret och anslår , men vi anser att anslaget måste ökasframöver.Det nya ersättningssystemet har funnits och det är dags attfundera på förbättringar. Det är dessutom enligt vår bedömning dags attbesluta villkoren för ersättning. hänger det lite i luften, och vad som ärbeslutat och inte längre diskuteras är till exempel ersättningsnivåerna. Vianser därför att regeringen skall ges i uppdrag att tillsammans med Same-tinget och utvärdera det nya ersättningssystemet, förändradet där så är nödvändigt och se till att systemet beslutas.Miljöpartiet avser att återkomma i frågan om storlek påanslaget.Ersättning till andra tamdjur änrenarErsättning till andra tamdjur än renar regleras av 29 a § ijaktförordningen. Vi har i särskild motion belyst hur vi anseratt den bör förändras. I korthet ser våra förslag ut som följer: Ta bort undantaget för ersättning för tamdjur som kan försäkras ijaktförordningens 29 a §. Ge möjlighet till ersättning för samtliga tamdjur som rivs av hotaderovdjur även om de inte ingått i näringsverksamhet. Om tanken medersättningarna är att skapa acceptans för de stora rovdjuren måste natur-ligtvis även får och andra djur för husbehov eller rekreation liksomjakthundar ersättas. Annars är risken för förnyat rovdjurshat uppenbar.Tjuvjakt kan bli följden. Öka anslagen för detta ändamål. de gröna föreslår att 1 mkrutöver regeringens förslag avsätts som reservationsanslag för ersätt-ningarna för andra tamdjur än ren, rivna av fredade rovdjur.Medel till det förebyggande arbetetVi anser även att anslaget för det förebyggande arbetet måsteökas. föreslår att anslaget till detta ökas med 4miljoner kronor utöver regeringens förslag.Detta anslag går till stängsling för att hålla rovdjur som varg skild från får,att utveckla metoder för att förhindra björn att finna föda på olämpligaställen, att finna fiskemetoder som förhindrar sälskador på fisket m.m. Dettaarbete är mycket viktigt och har visat sig framgångsrikt. Alternativet till detförebyggande arbetet är att tillåta jakt. Eftersom det ofta handlar om hotadearter vore det oerhört tragiskt om medel inte avsattes i tillräcklig storlek föratt förhindra skada där så är möjligt.Totalt föreslår de gröna att utöver regering-ens förslag anslås på konto D 2.