mot · GK02Fi46 · 1997-05-02 00:00:00 — Detta är anledningen tillatt nettobeloppet på utgiftsområde 25 blir lägre än i propositionen, trots attkommunsektorn alltså får en nettoförstärkning med 2,5 miljarder kronorjämfört med regeringens politik.Tilläggsbudget 1997I vårpropositionen återfinns regeringens förslag tilltilläggsbudget . I detta avsnitt lämnasKristdemokraternas kommentarer i de delar där vi är avannan uppfattning än regeringen.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetSom framgår av regeringens egna beräkningar harutvecklingen vad gäller arbetslösheten gått motsatt väg motden regeringen trodde vid fastställandet av statsbudget . Den öppna arbetslösheten har ökatmed till . Detta får nu genomslag ikostnaderna för arbetslöshetsersättning.Istället för att passivt acceptera denna utveckling har itidigare budgetförslag satsat på tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder. Ensådan politik hade skapat förutsättningar för att minska arbetslösheten ochdärmed minskat kostnaderna för arbetslöshetsersättning. avvisadevåra förslag i budgetbehandlingen. Kvittot på detta är den växande arbetslös-heten. Regeringen tvingas nu därför tillföra ytterligare ett antal miljardertillden växande arbetslösheten.Som redan framförts i motion angående en samman-hållen arbetslöshetsförsäkring vidhåller vi såväl ARBOM-utredningensförslag liksom tidigare riksdagsbeslut om arbetsvillkoret för att få arbetslös-hetsersättning. Det innebär en besparing i förhållande till regeringens förslagmotsvarande ca för budgetåret 1997.Eftersom vi vill avskaffa åtgärden offentligt tillfälligt arbete (OTA)anslår vi inte heller den särskilda stimulansersättningen, vilket innebär enbesparing med i förhållande till regeringens förslag.Kostnaderna i övrigt för denna åtgärd skulle kunna undvikas omkommunerna tillåtits behålla tillräckliga resurser för att kunna behållapersonal inom omsorgerna och skolan.Regeringen lanserar en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd genom förslagetom en mer flexibel användning av arbetslöshetsersättningen. Det handlar omen försöksverksamhet med särskilda projekt till en kostnad på 500 miljonerkronor 1997 och 1998. Den finansieras genom attmedel överförs från de traditionella åtgärderna. Beslutsunderlaget i propo-sitionen understiger vad som borde krävas för riksdagsbeslut. Kristdemokra-terna motsätter sig dock inte försöksverksamheter som kan leda till nyaerfarenheter i arbetslöshetsbekämpningen. Tvärtom har vi varit pådrivandeför att pröva t ex arbetsdelningsprojekt i regi. Vidare harKristdemokraterna lagt förslag om att få ned beslutsfattande och resurser tillden lokala nivån för att finna bra lösningar. Problemet i detta fall är att manredan i propositionen kan se avgränsningsproblemen i detta förslag. Detverkar knappast färdigtänkt. Det finns heller ingen strategi för hur deföreslagna åtgärderna i förlängningen ska kunna leda till ett ordinarie arbete.Det vore bättre om man i samverkan på den lokala nivån själva kunde fåavgöra detaljutformningen. Samverkan gäller då förutom kommun, arbets-förmedling och försäkringskassa även lokala företagarorganisationer ochfackliga organisationer samt ideella organisationer. Ett sådant förfaringssättskulle vara ett verksamt medel för att undanröja risker för konkurrens-snedvridningar och undanträngnings- eller inlåsningseffekter. Regeringenbör återkomma med ett sådant förslag.Kristdemoraterna avvisar Kalmarmodellen med s k resursarbeten. Det ärfel väg att först avskeda människor för att sedan få komma tillbaka som ettB-lag på a-kassenivå som kvalitetshöjare, utan att få göra ordinariearbetsuppgifter. Undanträngningseffekterna kommer att bli betydande. Efter-som denna åtgärd dessutom bara är tänkt för verksamheter som bedrivs avkommuner och landsting kommer den att få en konkurrenssnedvridandeeffekt i förhållande till kooperativ och privata entreprenörer.Bättre vore då, som vi kristdemokrater föreslagit, att tillskjuta mer resursertill kommuner och landsting så att man kan behålla personal och förstärkamed ordinarie personal. Det är dessutom förvånande att regeringen nu vill atten försöksverksamhet som bedrivits i , vars utvärdering skall varaklar , nu skall permanentas i hela landet. Detta trots den växandelistan av förhastade och upprivna beslut. Bättre vore då att satsa på ett s ksabbatsår/friår som vi kristdemokrater tidigare föreslagit. Regeringen böråterkomma till med förslag om en försöksverksamhet som innebäratt man från och med ska kunna ta ut ett sabbatsår/friår ommotsvarande plats ersätts med ett vikariat som kan finansieras genomarbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska medel.Förslaget om tillfällig avgångsersättning är ett sätt för regeringen attytterligare minska arbetskraftsutbudet. Detta är inte en långsiktigt riktiginriktning. Tvärtom krävs fler i arbete för att vi ska få tillräckliga inkomstertill folkhushållet och därmed kunna värna välfärden. De långsiktiga ekono-miska effekterna för den som antar erbjudande om tillfällig avgångs-ersättning klarläggs inte heller i propositionen. Pensionering av arbetsmark-nadspolitiska skäl har tidigare utrangerats ur den arbetsmarknadspolitiskaarsenalen. Också för dem som har medicinska skäl för en förtidspensioneringhar regelsystemet stramats åt så att färre kan komma i fråga för pension. Detär alltså en uppgiven och inkonsekvent linje att nu föreslå en tillfälligavgångsersättning. Antalet personer som kan komma att beröras av dennaåtgärd är dock förhållandevis begränsat. Det handlar om drygt 17 000personer. Dessa har varit arbetslösa eller i åtgärd . Eftersomregeringen för en politik som får de ödesdigra konsekvenser som man nutydligt ser på arbetsmarknaden, motsätter vi oss inte denna tillfälliga åtgärd.Dock menar vi att man ska ha varit arbetslös för att kunna tadel av denna åtgärd.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivRegeringen drar nu liksom nedkostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vikristdemokrater förutsåg i vår budgetmotion svårigheternamed att ha igång åtgärder i de volymer som regeringenföreslagit.Regeringen har också anammat det kristdemokratiska synsättet att man skaöka omfattningen på den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen ochförenkla och effektivisera de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Frigjordaresurser borde i huvudsak avsättas till tillväxt- och företagsfrämjandeåtgärder. Att förstärka arbetsförmedlingarna och med 100 miljonerkronor anser vi dock i detta läge vara en riktig åtgärd.Vi avvisar regeringens förslag om försämrad nivå i utbildningsbidraget fördem som inte får a-kassa eller KAS. Detta är ett orättfärdigt förslag somdrabbar dem som inte lyckats etablera sig på arbetsmarknaden. Vi anslårdärför de medel som behövs för studiebidrag på rimlig nivå för denna grupp.I konsekvens med våra ställningstaganden till försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder behövs inte särskilda medel för detta under1997, en besparing i förhållande till regeringens förslag med 55 miljonerkronorKristdemokraterna avvisar den föreslagna metoden att sänka bidrags-nivåerna till högst av den lönebidragsgrundande lönekostnaden.Regeringens förslag kan leda till att gravt handikappade inte kommer i frågavid nya beslut om lönebidrag, något som är helt oacceptabelt förKristdemokraterna.Invandrare med enbart bristande kunskaper i svenska språket ska enligtpropositionen inte kunna omfattas av anställning med lönebidrag.Regeringen måste finna en annan lönebidragsliknande åtgärd som inriktas pådenna grupp liksom för långtidsarbetslösa, lokalt bundna personer som harfyllt . För den senare gruppen kan en sådan åtgärd vara en betydligtbättre lösning än förtidspensionering eller regeringens linje om s k OTA-jobb.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjningoch byggandeNär riksdagsmajoriteten ändradebostadsbidragsreglerna ledde det till uppenbart orimligaeffekter för många hushåll. Regeringens politik omöjliggörför många barnfamiljer att bo i småhus.Vi kristdemokrater opponerade mot de nya bostadsbidragsreglerna redanvid behandling . Vi varnade för de konsekvenser somlagstiftningen skulle leda till för många barnfamiljer.Problemet med reglerna är egentligen två. Det ena handlar om ytbegräns-ningsreglerna, det andra om de individuella inkomstgränserna som slår hårtmot de hushåll där en av personerna ligger över den individuella inkomst-gränsen, men där båda tillsammans inte gjorde det enligt det gamla systemet.Föräldrarna tillåts därmed inte själva besluta om hur man vill fördela för-värvsarbetet mellan sig eller hur de gemensamma inkomsterna ska intjänasoch förvaltas. Många barnfamiljer har därmed i ett slag förlorat omkring2 . Till detta ska läggas effekterna av besparingar påbarnbidrag, borttagande av flerbarnstillägg och försämrade ersättningsnivåeri arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Sammantaget har dettanaturligtvis raserat ekonomin för många familjer.Regeringen har mot bakgrund av den hårda kritik som riktats mot bespa-ringarnas utformning backat en aning och föreslår en smärre korrigering avreglerna för ytbegränsning. Dessa korrigeringar föreslås träda i kraft förstden 1 november 1997.Vi är mycket kritiska till den valhänthet och senfärdighet som präglatregeringen och majoritet i detta ärende.Kristdemokraterna avvisar regeringens förslag. Istället föreslår vi attriksdagen beslutar att inkomstberäkningen ska göras på familjeinkomsten. Viföreslår vidare att de ytbegränsningsregler som regeringen föreslog i prop.1995/96:186 införs. Dessa regler bör träda i kraft den 1 juli 1997.De utökade kostnader som uppkommer för statsbudgeten delvis finansierasgenom att besparingar sker på bostadsbidragen för ickestuderande unga utanbarn från den 1 juli 1997.Utgiftsområde 21 EnergiKristdemokraterna accepterar i princip uppläggningen avomställningsprogrammet. Vad gäller investeringsbidragenför vindkraft och småskalig vattenkraft har vi dock föreslagiten högre nivå än regeringen. Det innebär att viavsätter utöver regeringens förslag.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringarUppbyggnaden av den digitala blockdatabasen bordefinansieras via omfördelningar inom Jordbruksverketsadministrationskostnader under samma tidsrymd som den nubeslutade kartavgiften beräknas klara denna finansiering.Vad gäller ersättning för viltskador mm tvingas regeringenpå denna punkt skriva upp anslaget, något vi kristdemokraterföreslog i budgetmotionen. I övrigt hänvisar vi till tidigarelagt budgetförslag som skulle inneburit eninkomstförstärkning till jordbrukssektorn, något riksdagenavvisade.Angående radon i dricksvatten har regeringen äntligen efter ettexempellöst förhalande av frågan om gränsvärden nu lämnat ett förslag.Regeringen bör förklara det dröjsmål som förekommit i denna allvarligafråga.Utgiftstak för den offentligasektornI följande avsnitt presenteras kortfattat Kristdemokraternassyn på regeringens förslag till utgiftstak för , samtden preliminära fördelningen på statsbudgetens 27utgiftsområden. Vi kommenterar de utgiftsområden där vihar en annan uppfattning än regeringen. I förhållande tillregeringens preliminära förslag till fördelning perutgiftsområde presenterasKristdemokraternas preliminära förslag till förändringar avramen per utgiftsområde. Förslagen sammanfattas i tabell 2.UtgiftsområdenUtgiftsområde 1 Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, regeringenoch . Dessutom ingår bland annat stöd till politiskapartier, presstöd och utgifter för vissa centrala myndigheter.Kristdemokraterna anser att ramen för utgiftsområdet kan minskas med 60miljoner kronor från och med år 1998.Utgiftsområde 3 och uppbördUtgiftsområdet omfattar ,skattemyndigheterna och . Dessaverksamhetsområden är centrala för att upprätthålla deskatteregler som fastställer. Skattebrottundergräver samhällets gemensamma resurser och skaparillojal konkurrens inom näringslivet. Försök visar att varjesatsad krona på ökad kontroll och kamp mot den ekonomiskabrottsligheten kan ge tio till tillbaks tillstatskassan. Av dessa anledningar anslår Kristdemokraternaextra resurser för skattemyndigheternas samverkan medpolisen i kampen mot den allt mer omfattande ekonomiskabrottsligheten.När det gäller tullen anser att regeringen skurit nerresurserna till tullen i orimlig omfattning. Regeringen hänvisar i vår-propositionen till en utvärdering av avseende den tidigare besluta-de neddragningens och den påföljande omorganisationens effekter påkontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt. Denna utvärdering skavara klar , alltså efter det att regeringen har lämnat sinbudgetproposition till . anser liksom tidigare attdet finns mycket goda skäl att förstärka tullens möjligheter att hindrasmuggling av bland annat narkotika, tobak, alkohol och avsätter därför extraresurser för nya tjänster inom Tullverket.Förslaget till ram för utgiftsområdet bör utökas med 300 miljoner kronorfrån och med år 1998.Utgiftsområde 4 RättsväsendetUtgiftsområdet omfattar polisväsendet, åklagarväsendet,domstolsväsendet, rättshjälp, kriminalvården,exekutionsväsendet och några ytterligare myndigheter inomrättsområdet.Polis, åklagare, domstolar, kronofogde och kriminalvård har enmycket pressad arbetssituation. går därför emot de ned-skärningar regeringen föreslår inom utgiftsområdet. De besparingar som kangöras på grund av effektiviseringar och förändrade ekonomiska förhållandenska återföras och bidra till förbättring och utveckling inom utgiftsområdet.De myndigheter som omfattas av utgiftsområdet måste få möjlighet att verkai praktiken.Det tar att bygga upp ett fungerande rättssamhälle. Kristdemokra-terna har betonat värdet av de långsiktiga brottsförebyggandeåtgärderna. En god etik- och normöverföring hemma och i skolan ärnödvändig. De värderingar om rätt och fel som skapas i barndomen finnsmed resten av livet. Likaså förutsätter rättssamhället att människor kan kännaen tilltro till att polis, åklagare, domstolar, kronofogde och kriminalvårdfaktiskt har en möjlighet att upprätthålla de regler som ställts upp av sam-hället. Exempelvis måste adekvata åtgärder vidtas mot den snabbt ökandeekonomiska brottsligheten. Om inte denna typ av brottslighet stoppas ärrisken stor att konkurrensen snedvrids och fri och fungerande marknads-ekonomi äventyras.Kristdemokraterna avslår de kännbara besparingar regeringen föreslårinom utgiftsområdet. De medel som frigörs genom effektiviseringsåtgärderska användas för förstärkningar inom utgiftsområdet. Kristdemokraternaföreslår att ramen för utgiftsområdet utökas med ,för med och för med 383 miljonerkronor.Utgiftsområde 6 TotalförsvarUtgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära ochdelar av det civila försvaret, , nämnder samtstödverksamhet till det militära och civila försvaret.Kristdemokraterna avstyrker de kommande besparingarna 1998 på 150miljoner kronor och sammanlagt från och med 1999som bland annat innebär neddragningar på de internationella fredsfrämjandeinsatserna. Fredsfrämjande insatser är en av totalförsvaretshuvuduppgifter och när vi nu organiserar ett internationellt kommando meden snabbinsatsstyrka måste vi och omvärlden utgå ifrån att krav på svenskmedverkan kan öka. De sammanlagda besparingarna åren 1998-2001innebär en kraftig minskning av försvarsbeslutsramen som kommer attförsämra vår försvarsförmåga.Vidare vill tillföra resurser till för atttillgodose de ökade krav på övervakning som ställs bland annat i sambandmed medlemskap i föreslår att ramen för utgiftsområdet utökas med 170miljoner kronor 1998, 1999 och år2000.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndUtgiftsområdet omfattar bistånd till världensfattigaste länder.För har bekämpandet av den globala fattigdomengenom ett effektivt och kraftfullt utvecklingsbistånd alltid intagit en centraloch självklar plats i den svenska statsbudgeten.Grundläggande för den kristdemokratiska biståndspolitiken är solidaritets-tanken - att alla människor har ett gemensamt ansvar för varandra. Vibeklagar därför regeringens stora nedskärningar av biståndet. Nedskärningarsom trots löften om motsatsen före valet, nu innebär att världens fattigasteberövas ytterligare medel och därmed möjligheter till att äta sig mätta, bounder drägliga villkor, skaffa sig en ordentlig utbildning, få ett arbete, kortsagt förvägras rättigheter som för oss i anses som självklara.Regeringens förslag innebär att biståndsbudgeten under de närmast komman-de tre åren blir lägre, jämfört med Kristdemokraternasbiståndsram.Kristdemokraterna står fast vid att biståndet som andel av BNI åter måstenå enprocentsnivån i början av nästa sekel. För att nå denna målsättning börregeringens förslag till biståndsbudget höjas med 2 000 miljonerkronor, med och för med 2 800miljoner kronor.Vidare bör delar av SIDA:s stora reservation av outbetalda medel enligtvår mening omfördelas till katastrofanslag, samt stöd till enskilda organisa-tioners biståndsarbete. Detta kan uppnås genom att SIDA ges möjlighet mer flexibel hantering av reserverade medel som möjliggör omför-delningar till akuta insatser.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med år 1998,2 400 miljoner kronor för och för år 2000.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorgUtgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter förvård och omsorg inklusive utgifterna för den övervägandedelen av myndigheterna under , bidragtill organisationer inom det sociala området samt stimulans-och utvecklingsbidrag för skilda ändamål.Kristdemokraterna har tidigare avvisat regeringens besparingar påhandikappområdet och står fast vid att assistansreformen inte bör försämraspå det sätt som beslutades om . När det gäller de aviseradeförändringarna av personlig assistans återkommer vi i samband med densärskilda propositionen i ärendet. anser det vara ettabsolut krav att valfriheten för brukaren beträffande val av personligassistent bibehålls.När det gäller egenavgifterna i sjuk- och tandvårdsförsäkringen anser vi attdessa tillsammans är för höga. Vi hemställer därför om att en översyn börgöras i syfte att slå samman sjuk- och tandvårdsförsäkringarna. Det finnsinga hållbara skäl varför just tänderna ska ha en egen separat försäkring.Samtidigt bör man undersöka möjligheten att i likhet med tandvården införaäven fri barnsjukvård.Missbrukarvården har varit aktuell . Vi kristdemokraterbeklagar djupt att inte den socialdemokratiska regeringen tillsammans medCentern kunde undanröja konkurs. Att satsa på denna utslagnagrupp måste vara ett prioriterat område varför vi anvisar särskilda medel tillmissbrukarvården.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med åren1998, 1999 och 2000.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner somlämnas vid ohälsa. Förmånerna ges i form av dagersättningarsåsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning,närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar.Därutöver ingår folkpension och pensionstillskott i form avförtidspension samt handikappersättning.Kristdemokraterna har från början avvisat regeringens och Centernsförslag att förlänga sjuklöneperioden från 14 och finansieratdetta fullt ut. Detta gäller även fortsättningsvis och därför är extra medelavsatta inom utgiftsområdet för att klara detta. Vidare föreslås en ökadsatsning på rehabilitering för att minska förtidspensioneringen, vilket i sinturleder till besparingar för statskassan. föreslår också en nyberäkning av SGI och en andra karensdag i sjukförsäkringen kombinerat medett högkostnadsskydd. Det betyder att den försäkrade får stå en större riskmen att risken genom högkostnadsskyddet aldrig kan vara större än 10karensdagar per tolvmånadersperiod. Reglerna bör utformas på ett sådant sättatt särskild hänsyn tas till deltidsarbetande så att de vid kortare sjukdomsfallinte drabbas av än andra arbetstagare.Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget minskas med 1 900 miljonerkronor , och år2000.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomUtgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott iform av ålderspension, efterlevandepension till vuxna,bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg.Regeringen har enligt genomfört en rad orimligaförsämringar inom utgiftsområdet. anser att inkomst-prövningen av änkepensionen bör tas bort och kompensationsgraden ibostadstillägget återställas. Vidare ska inte fritidsfastighet ingå i inkomst-prövningen och omställningspensionen bör förlängas till ett år.För att kompensera de sämst ställda pensionärerna anslår Kristdemokrater-na i höjt pensionstillskott till de ca 375 000 pensionärersom bara har folkpension. Detta innebär ett tillskott på i månadenför denna grupp pensionärer.Ramen för utgiftsområdet utökas med åren 1998,1999 och 2000.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnUtgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd tillbarnfamiljer bland annat i form av allmänna barnbidrag,föräldraförsäkring, underhållsstöd och vårdbidrag tillhandikappade barn.Vi kristdemokrater hävdar bestämt att familjen själv ska få avgöra hur manbör ordna sin barnomsorg. Utfallet av det vårdnadsbidrag som den förraregeringen genomförde visade att reformen var både angelägen och viktig.Vi anser att ett vårdnadsbidrag ska införas på nytt, detta är en förutsättningför att den s k barnomsorgsgarantin ska fungera tillfredsställande. Netto-kostnaden för denna reform är vilket finansierasgenom en motsvarande sänkning av statsbidraget till kommunerna somkommer att avlastas kostnader genom reformen.Vi ser med tillfredsställelse på att regeringen nu föreslår att barnbidragetpå nytt ska utbetalas den 20:e i . Alltsedan regeringen genom-drev att barnbidraget skulle betalas ut den 27:e har vi aktivt motsatt oss dettapå grund av att det för många barnfamiljer är av avgörande betydelse för attklara de viktigaste utgifterna under den senare delen av månaden. Vi föreslårockså att flerbarnstilläggen återinförs.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med år 1999 och år 2000.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshetUtgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsförsäkringen,kostnader för kontant arbetsmarknadsstöd samt bidrag tilllönegarantiersättning.Med samlade förslag för tillväxt- och företags-främjande åtgärder samt ökade resurser till kommunsektorn kan syssel-sättningen öka vilket kommer att innebära minskad belastning för utbetalningav arbetslöshetsersättning. Ett avskaffande av åtgärden tillfälligt offentligtarbete (OTA) med tillhörande stimulansersättning innebär också en minskadkostnad på detta område . Vidare föreslår vi strukturellaförändringar i arbetsvillkoret, vilket leder till minskade utgifter för stats-kassan. En ökad finansieringsgrad inom a-kassan, som vägs upp av sänktaegenavgifter, gör också att anslaget på detta utgiftsområde kan minska.Sammantaget innebär vårt förslag en minskad ram med , och år2000.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivUtgiftsområdet omfattar utgifter för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, arbetslivsfrågor och Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Dessutom ingår kostnader för statligaarbetsgivarfrågor. Inom utgiftsområdet återfinns ocksåutgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder.Eftersom vi kristdemokrater lämnar förslag om aktiva insatser för attminska arbetslösheten kommer trycket på de arbetsmarknadspolitiska åtgär-derna att minska. Detta innebär att vi på detta område kan ha ett lägreresursanslag än vad regeringen föreslagit. Vi avser dock att bland annatföreslå ytterligare medel för verksamhet och lönebidragen.Regeringens förslag till försämringar av utbildningsbidragen avvisas.Sammantaget kan ramen minska med från och med1998.Utgiftsområde 15 StudiestödUtgiftsområde 15 omfattar utgifter för studiefinansiering förstudier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier.Det nuvarande studiestödssystemet innehåller många brister. Vissa förbätt-ringar kan ske inom ramen för nuvarande system, men ett bättre fungerandesystem måste utformas möjligt.Kristdemokraterna kommer att inom ramen för studiemedel anvisa medelför att återställa barntillägget i svuxa.