mot · GL02U210 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U210av m.fl. (c) 1 InnehllSammanfattningMotionen behandlar internationella samarbete. Centerpartietanser att aktivt skall utnyttja de roller landet har i FN:sskerhetsrd, i EU, , i det nordiska samarbetet och i andraregionala organisationer till att frdjupa samarbetet mellan mnniskor,inom regioner och globalt, i syfte att skapa en fredligare, rttvisare, jm-likare och ekologiskt mer hllbar vrld. har ftt kademjligheter att agera globalt, europeiskt och i nromrdet.Centerpartiet anser att miljfrgorna skall lyftas upp som ett huvudomrdefr FN, br tydligare bli den centrala alleuropeiska institutionen frkonfliktfrebyggande och konfliktlkande arbete. br medverka tillatt utveckla samarbetet mellan Nato och militrt alliansfria lnder inomEuroatlantiska partnerskapsrdet (EAPR). Det behvs mer av samman-hngande analys och en bttre frankring av den svenska Europapolitikenoch p ett antal omrden fresls att EU br utrtta mer. lmnarfrslag till vad regeringen skall prioritera i ordfrandepositionen inomNordiska ministerrdet och ger frslag till hur det regionala och lokalasamarbetet i Barents- och stersjregionen skall strkas.Centerpartiet fresprkar i motionen att ett srskilt partnerskap upprttasmellan och , att regeringen skall ta fram frslag till en samladsvensk Rysslandspolitik och att mjligheterna att frdjupa samarbetet mellanSverige och p totalfrsvarsomrdet utreds.2 InledningJorden r vrt gemensamma hem. Vi delar alla samma biosfr, ingentingfrsvinner - allting sprider sig. Mjligheten att via isolering frn restenav vrlden ska undkomma problemen finns inte. Frn jorden finns ingenflyktvg, inte heller finns ngon del som r mjlig att isolera frnhelheten. Vi r alla frpliktade att ta ansvar fr helheten. Slutsatsen avdetta r att det inte finns ngon annan framkomlig vg n samarbetetsvg. Fr r det sjlvklart att vi i skall ta del i detgemensamma internationella ansvaret.Fr att n hllbar utveckling p hela vr jord, fr att kunna bekmpa deallvarliga fattigdomsproblemen, miljproblemen och minska hoten mot fredoch skerhet behvs internationellt samarbete. Samarbete i dess olika formermellan demokratier i Vsteuropa ver nationsgrnserna r till gagn frmedborgarna. Internationellt samarbete i fasta former ligger srskilt i demindre staternas intresse. Alternativet r en situation prglad av den starkesrtt. Denna insikt mste prgla vrt lands upptrdande och insatser svl ivra bilaterala kontakter med andra lnder som i internationella fora pregional och global niv.Sverige har ftt kade mjligheter att agera globalt, europeiskt och inromrdet. De nrmaste tio ren kommer att vara centrala och historisktviktiga fr samarbetet i , i nromrdet och kanske avgrande frrelationerna mellan och vriga . Mjligheternas fnster harppnat sig.Centerpartiet anser att aktivt skall utnyttja de roller landet har iFN, EU, , i det nordiska samarbetet och i andra regionalaorganisationer till att metodiskt frdjupa samarbetet mellan mnniskor, inomregioner och globalt, i syfte att skapa en fredligare, rttvisare, jmlikare ochekologiskt mer hllbar vrld.Centerpartiet anser att beslut skall fattas nra de som berrs. Individen rbde den minsta och den hgst prioriterade beslutsnivn. De frgor sombttre lmpar sig fr beslut i gemenskap br avgras p den effektivabeslutniv som r nrmast individen. vill se en frdjupaddecentralisering av makt och ansvar inom landet. Sjlvstyret fr kommuneroch landsting mste strkas. Parallellt med detta mste tydliga beslutsniveranvndas fr beslut som bttre kan fattas p regionalt, nordiskt, europeisktoch globalt plan. Fr de vergripande frgor som bst hanteras i dessa foraskall formerna fr beslutsfattandet utvecklas. Regeringen har att p ettinternationellt plan fretrda landet inom de ramar faststllt.Dialogen med br frdjupas. Det parlamentariska inflytandet iinternationellt samarbete behver ocks ka liksom mjligheterna frenskilda och frivilligorganisationer att pverka. efterstrvar entydligare uppdelning av beslutskompetensen mellan EU och medlems-staterna. Subsidiaritets/nrhetsprincipen skall bilda grund fr en sdanuppdelning.3 FN-samarbeteBerlinmurens fall skapade enorma frvntningar p en ny vrldsordning;inklusive ett FN som med kraft skulle kunna agera mot uppkomsten avnya konflikter. Mjligheterna har kat ocks fr strre lnder attsamarbeta fr fred ven om svrigheterna inte fr underskattas.Gulfkrigets avslutning bidrog till dessa frvntningar, men erfarenheterfrn andra krishrdar har visat svrigheterna. , och har alla bidragit till en annan bild av FN-organisationen.Mjligheterna finns fortfarande dr, men de krver uppoffringar avmedlemsstaterna som de sllan r beredda att bra.En annan av de uppgifter som FN skapades fr att hantera - resurs-frdelningen - har blivit svrare efter andra vrldskriget.Allt fler mnniskor stlls utan frsrjningsmjligheter och klyftorna mellanvrldens rika och fattiga vidgas alltmer. De svra problemen iutvecklingslnderna bidrar till snabb folkkning och kade miljproblem.Kampen fr en bttre milj och en hllbar utveckling framstr som alltmercentral i det arbete FN har framfr sig. Genom miljproblemensglobalisering har ocks behovet av globala tgrder uppsttt. Inte minst iutvecklingsarbetet r miljdimensionen oundviklig. En utveckling i u-lnderna liknande den som de industrialiserade lnderna genomgtt skullefrorsaka en akut miljkris. Tyvrr prioriterar inte alla lnder miljarbetetlika hgt inom FN-systemet. Mnga industrialiserade lnder r rdda frkortsiktiga vlfrdsfrluster och mnga u-lnder menar att kraven p enhllbar utveckling hindrar deras framtskridande.FN:s generalsekreterare, , har i sitt stora reformpaket belyst deproblem FN str infr och hur FN kan reformeras fr att mta dessautmaningar. Annan behandlar i sitt reformfrslag miljn och en uthlligutveckling p mnga stllen. r det dock s att miljhnsyn bliren del av ngot annat, frmst ekonomisk utveckling. menar attfrgan r s viktig att den ocks mste gras till en huvudfrga, i likhet medde fem huvuduppgifter Annan nmner. Detta innebr att miljarbetet br haen egen exekutivkommitt i den nya organisation som aviseras. P sikt brocks dagens skerhetsrd kompletteras med ett FN:s rd fr hllbarutveckling. Detta br ges regeringen till knna.3.1 BistndssamarbeteCenterpartiet utvecklar i en srskild motion partiets syn p Sverigesinternationella utvecklingssamarbete.Privata investeringar verskuggar med bred marginal det bistnd som idagges. Denna trend kommer skerligen att fortstta i takt med attkommunikationer frbttras och mjligheter att frlgga produktion var somhelst i vrlden drmed blir strre. Privata direktinvesteringar har spelat storroll i NIC-lndernas utveckling. P flera hll har fretag frlagtutvecklingscentra fr att ta tillvara lokal kunskap och komma nrmare poten-tiella marknader.Obalansen r dock stor i var investeringarna grs. sder om Saharafr motta endast av de rliga 200 miljarder som grs idirektinvesteringar i och . Frhllandet leder till att regionenhalkar efter i en allt snabbare takt. FN br genom utkat samarbete mednringslivet och utvecklingsinsatser syftande till att skapa ett attraktivtinvesteringsklimat kunna medverka till att frbttra situationen.Bistnd genom FN kan ltt bli tungrott och byrkratiskt, med mnga lnderoch sprk inblandade. nd r det multilaterala bistndet viktigt som ett sttatt kraftsamla infr ett gemensamt ansvar. Fr del har anslagen tillmultilateralt bistnd sjunkit under ngra r, ett tecken p att harbedmt att det bilaterala bistndet r effektivare.ven om det multilaterala bistndet mste frdelas mellan mngamedlemslnder r det angelget att FN frmr gra kraftsamlingar fr atthantera specifika problem, som kenutbredning och erosion ellernaturkatastrofer. Frutom som givare av multilateralt bistnd kan FN-organen spela stor roll som samordnare av bilaterala insatser och fr attkoordinera mnga lnders och organisationers insatser. FN:s kapacitet attfungera i rollen som koordinator fr lnder och organisationer br vara ettprioriterat ml i utvecklingen av det multilaterala bistndet. Detta br gesregeringen till knna.I takt med att mellanstatliga konflikter blir allt ovanligare och att deinomstatliga dominerar kar ocks svrigheten fr FN att tillse att mnskligarttigheter och internationell lag efterlevs. Det r av avgrande betydelse frtilltron till FN och FN:s framgng att mjligheterna att ingripa vid konflikteroch brott mot mnskliga rttigheter inom lnder kar. Sanktionsinstrumentetr i mnga fall ett verkningsfullt, om n ett omtvistat medel. Ett av sklentillsvrigheterna att anvnda sanktioner som instrument r att det r svrt attveta nr de ska tillgripas. anser att br ta initiativtill attFN ser ver mjligheterna att anvnda sanktioner mot enskilda lnder fr attstoppa vergrepp och vilka sociala och ekonomiska konsekvenser sanktionerfr i de utsatta lnderna. Mlsttningen br vara att finna kriterier fr nrsanktionsinstrumentet br anvndas fr att skydda mnskliga rttigheter ochupprtthlla internationell lag.Mjligheterna till snabba ingripanden d konflikter uppstr r beroende avmedlemsstaternas vilja att stlla upp med erforderliga resurser. nd finns enfrberedelsetid och det tar att stta samman en FN-styrka.Mnga av de konflikter som uppsttt sedan det slut hadeskerligen varit lttare att dmpa om FN kunnat agera snabbt och resolut.Sverige br arbeta fr att den inrttade snabbinsatsstyrkanSHIRBRIG successivt byggs ut och uppmuntra fler lnder att delta.Centerpartiet anser vidare att bidrag till denna styrka br kunna kap sikt. Regeringen br ges detta till knna.3.2 Institutionella reformerBeslutsprocesserna i FN lades fast i skuggan av andra vrldskriget ochmisstron mellan segrarmakterna, som alla fick permanent representationoch vetortt i skerhetsrdet. Under det frlamade dettafrhllande ofta organisationens arbete. Situationen r mycket bttreoch FN har verkligen kunnat utrtta viktiga saker. Emellertid anvndsvetortten fr att hvda nationella intressen och maktansprk p ett sttsom inte r acceptabelt i lngden. Ska FN kunna bli verkligthandlingskraftigt mste detta frhllande ses ver.Centerpartiet menar att stadgan br frndras s att vetortten i skerhets-rdet avskaffas.Skerhetsrdets sammansttning speglar frhllanden som inte gller idag- tv av de lnder som var stormakter efter andra vrldskriget har slppti det nrmaste alla sina kolonier och r p sin hjd regionala stormakter.Samtidigt har nya ekonomiska stormakter tillkommit. Den stndigarepresentationen i skerhetsrdet tar heller inte hnsyn till den majoritet avFN:s medlemslnder som r utvecklingslnder. ven denna situation br sesver med mlsttningen att strka representativiteten bland de stndigamedlemmarna.En erfarenhet som mnga organisationer aktiva p fltet har gjort r attFN-organen inte alltid agerar koordinerat eller utbyter information. OlikaFN-organ kan vara aktiva inom ett land utan att ens diskutera vilka tgrderman utfr eller vad arbetet syftar till.Frutom de frluster av resurser som grs p detta stt frsvras ockskontakterna mellan FN och lokala myndigheter och NGO:er.Samtidigt som befolkningen genom tillvxten i u-lnderna blir allt yngre,blir ungdomars vrderingar allt smre representerade inom FN. Inte hellervstvrldens ungdomar finns representerade inom FN i ngon strreutstrckning. Medelldern bland de FN-anstllda r 49 r; endast 14 %av de anstllda r under 40 och under 35. P samma stt somsociala, geografiska och etniska hnsyn, liksom hnsyn till kn, tas vidrekrytering av FN-personal, br hnsyn tas till skandens lder. En aktivinsats br gras av FN-medlemmarna fr att tillstta och nominera personers att den totala sammansttningen bttre terspeglar befolkningenssammansttning. br, som sin insats, tillse att ungdomar alltid rrepresenterade i den svenska delegationen till FN.ven om FN har hgt uppsatta ml om en jmn frdelning av postermellan knen s motsvaras inte heller denna mlsttning av verkligheten.Idag innehas av de hgre posterna av kvinnor och blandpersonalen som helhet r kvinnor. D fattigdomen drabbar kvinnorhrdast r det av strsta vikt att FN-organen tar till sig kvinnors erfarenheteroch metoder och att de kvinnor man vnder sig till i bistndet ocks kanmtas av kvinnliga FN-representanter.Det r viktigt att svenska delegationer uppvisar en jmn knsfrdelningoch att olika vgar provas fr att frm andra stater att frbttra sinknsfrdelning i nomineringar och i delegationer.3.3 FinansieringFN frbrukar , enligt Annans rapport, av sin budget padministration och andra vergripande uppgifter samt PR-kostnader.Kofi Annan har satt mlet att minska denna post till till r 2002.Fr FN:s frtroende r det av stor vikt att detta ml uppns och attmedlemsstaterna knner att avgifterna anvnds fr att finansiera FN:sverksamhet i stllet fr administration. br stdja alla sdanareformer.Oavsett vilka reformer FN genomgr och vilka program som genomfrs rFN beroende av medlemsstaternas bidrag. De senaste ren har FNtvingats lna av sina fonder till fredsbevarande verksamhet och fr denlpande verksamheten. Detta r sjlvfallet oacceptabelt. Inte minst mste ettinternationellt tryck finnas fr att frm de stora medlemslnderna att axlasitt ansvar. Fr att ka trycket att finansiera verksamheten, och i ndfallerstta dagens avgiftssystem, br initiativ tas fr att finna alternativafinansieringsformer, ssom skatt p internationella valutatransaktioner,miljfrstrande utslpp, flygresor m m.Vad som ovan anfrts om institutionella reformer, administration ochfinansiering av FN br ges regeringen till knna.4 Mngfaldens EuropaSamarbetet mellan hmtar sin styrka ur smrtan frn tvvrldskrig. folk och lnder vill aldrig mer uppleva ett sdantlidande, ett sdant ddande i nationalismens namn. Aldrig meruppgrelser p vinnarnas villkor allena, aldrig mer en politik somunderblser motsttningar och utgr grogrund fr revanschism. Genomdemokratiseringen i har risken eliminerats fr storkrig i Europaunder verskdlig tid. Samarbetet mellan lnder utvidgas ochfrdjupas och integreras alltmer i samarbetet med de andrademokratierna.Europa str infr omfattande utmaningar. Bakslag kan inte uteslutas.Farhgor kan resas fr att ett EU, med problem svl internt inom samarbetetsom i medlemsstaterna, inte frmr prioritera en utvidgningsprocess som germjlighet fr alla lnder i , inklusive de baltiskalnderna, att bli medlemmar, n mindre att frdjupa frbindelserna mellanEU och , , , samt vriga lnder runtMedelhavet. Det gr inte att utesluta att djupa meningsskiljaktigheter ochekonomiska skillnader mellan unionens lnder fr kort eller lng tid bromsarupp EU-samarbetets utvidgning.Den lngsiktiga utvecklingen i r av stor betydelse. Risken finnsvidare att lnder med svaga demokratiska institutioner, och dit hr tillexempel , , och , kommer att stutanfr eller distansera sig frn den europeiska demokratiska familjen.Denna hotbild till trots har lnder ett mera ppet, utvecklatoch mer frtroendefullt samarbete n ngon gng tidigare under 1900-talet.Fr svensk del kan vi 1997 konstatera att vi nu befinner oss i det bstaskerhetspolitiska lge vi ngonsin haft. lnder har tillgng tillett antal regionala och subregionala institutioner fr att lsa gemensammagrnsverskridande problem och fr att frdjupa de mellanfolkligakontakterna. Vi tnker p samarbetet inom Organisationen fr skerhet ochsamarbete i (), Europardet, EU och i vr region p detnordiska samarbetet, samarbetet runt stersjn och i Barentsregionen.Tvivelsutan ppnas nu mjligheter till ett nrmare samarbete.Det stora utbudet av samarbetsorganisationer r ett uttryck fr att Europaslnder vrnar mngfalden och respekterar varje lands rtt att sjlvt vlja gradoch omfattning av samarbete med vriga lnder. Det finns inte fr mycket avsamarbete i , inte heller alltfr mnga fora. Viss verlappning rav godo men en strre grad av samordning mellan europeiska samarbets-organisationer br efterstrvas fr att undvika ondigt dubbelarbete.Centerpartiet anser att aktivt br delta i arbetet att konkretisera,forma och etablera en alleuropeisk fredsordning. konstaterar attOrganisationen fr skerhet och samarbete i (), Europeiskaunionen, Nato och det samarbete som etablerats mellan Nato och lnderutanfr militralliansen r centrala institutioner kring vilka en europeiskfredsordning br byggas.4.1 och EuropardetOSSE och Europardet har sedan murens och kommunistdiktaturernasfall utvecklats till tv ledande organ fr alleuropeiskt samarbete.Deras utveckling illustrerar hur demokratin, respekten fr de mnskligarttigheterna och rttsstatens principer har etablerats i Central- ochsteuropa.Europardets utveckling fungerar vl som exempel p demokratinsspridning. Efter andra vrldskriget inleddes arbetet med att etablera ett forumfr - ett Europard fr samarbete mellan demokratier till skydd frde mnskliga rttigheterna. Europardets stadga antogs 1949 ochkonventionen om skydd fr mnskliga rttigheter kunde undertecknas retefter. Europardet har alltsedan starten uppfattats som en organisation medtydliga demokratiska intrdeskrav. Efter murens fall kunde drren ppnas fren stor grupp lnder, 1990, 1991, 1992, ,, , och 1993 och s vidare. 1996, efterRysslands och intrde, bestr organisationen av 40 medlemmar.Fem lnder kar fr medlemskap tillsammans med FrbundsrepublikenJugoslavien.Centerpartiet anser att Europardet har spelat och alltjmt spelar en viktigroll som vktare av mnskliga rttigheter och de grundlggande friheterna.Europardet br, med som grund, fokusera arbetet pkampen mot rasism, frmlingsfientlighet och antisemitism samt skydd frnationella minoriteter. Europardet br i hgre grad uppmrksamma ocksandra utsatta grupper och utgra ett skydd fr mnniskor, oavsett kn, etnisktursprung, religion, kultur eller sexuell identitet. Detta br ges regeringentillknna.Till viktigaste uppgifter hr olika former av frebyggandetgrder, krishantering och insatser efter kriser eller konflikter. Det som gerOSSE trovrdighet och gr organisationen stark r den breda skaran avmedlemslnder, att organisationen har ett verksamhetsflt som vl verens-stmmer med ett modernt skerhetsbegrepp, anvndandet av konsensus-principen och inte minst rtten fr organisationen att lgga sig i internaangelgenheter.Centerpartiet anser att r en oundgnglig komponent i deteuropeiska samarbetet.Den verksamhet bedriver fr demokratisk utveckling, valver-vakning, mnskliga rttigheter och fr att strka rttsstatens stllning r avcentral betydelse fr det alleuropeiska samarbetet. anser vidareatt tydligare br bli den centrala alleuropeiska institutionen frkonfliktfrebyggande och konfliktlkande arbete, fr hantering och lsandeav konflikter med icke-militra medel, fr teruppbyggnadsinsatser, frrustningskontroll och frtroendeskapande tgrder. br strkasinstitutionellt och organisatoriskt, miljproblemen som skerhetspolitiskt hotbr uppmrksammas i hgre utstrckning och i samband med det br dimension strkas och ges kad trovrdighet. status somregional organisation under br frtydligas.Organisationen br ta initiativ till kad samordning med de andraregionala samarbetsorganisationer som likt kan fylla en sdan roll iandra vrldsdelar. Det parlamentariska inflytandet behver strkas.Centerpartiet anser att skall ta aktiv del i arbetet att ta fram enstadgafr gemensam europeisk skerhet. Vad som ovan anfrts om samarbetetinom br ges regeringen till knna.Sverige skall spela en framtrdande roll fr att stadkomma ytterligarenedrustningsavtal inom ramen fr FN och . Arbetet med att f till stndett avtal som frbjuder produktion av klyvbart material fr vapentillverkningbr intensifieras och ett upprttas. anser ocksattSverige mste ka anstrngningarna fr att frstrka kontrollmjligheternanr det gller genetiska vapen. Vad som ovan anfrts om arbetet att f tillstnd nedrustningsavtal br ges regeringen till knna.4.2 Europeiska unionenEuropeiska unionen, EU, r genom samarbetets bredd, djup och intensitetutan tvivel den mest kraftfulla politiska och ekonomiskasamarbetsorganisationen i . EU spelar och har spelat enbetydelsefull skerhetspolitisk roll genom att knyta lnder nrmarevarandra. EU har fungerat skerhetshjande i vrt nromrde.EU r frpliktad att st ppen fr alla europeiska stater som uppfyllerkriterierna fr medlemskap. Utvidgningen av Europeiska unionen tilllnderna i , inklusive , innebr en historiskmjlighet fr EU att medverka till kad stabilitet och skerhet p vrkontinent. EU:s inre marknad fungerar som ett kitt ocks fr lnder som valtatt inte ing fullt ut. EU r vidare den organisation som bst kan agerabrobyggare mellan och vriga lnder runt Medelhavet.Ngon geopolitisk diskriminering eller ngra stormaktshnsyn fr intetilltas styra . EU skall flja tydliga och objektiva villkorsom kvalifikationsgrund fr kandidatlnderna. anser attfrhandlingar om EU-medlemskap skall inledas fr allakandidatlnder. EU fr inte agera p sdant stt att Unionen genom sitt sttatt exkludera kandidatlnder medverkar till att strka auktoritra och antide-mokratiska krafter i kandidatlnderna. Medlemsstaterna br betnka attinlemmandet av de unga och brckliga demokratierna , ochGrekland i mycket motiverades med att ett medlemskap i gemenskapenskulle strka demokratin. stdjer drfr anstrngningarna attintensifiera EU:s std till kandidatlnderna infr anslutningen. Stdet brsamlas inom en enda ram s att nationella program som frbereder dessalnder fr medlemskap kan upprttas. br ta initiativ till att de nor-diska lnderna samordnar srskilda stdinsatser till , ochLitauen.Parallellt med utvidgningen skall EU ska frdjupa samarbetet med vrigapartnerlnder i unionens nrhet. , och skall hamjligheter att frdjupa samarbetet med EU bortom dagens olika former avavtal med EU. Detsamma br glla fr ven om ett nrmande idagter sig avlgset p grund av de upprepade brotten mot de mnskligarttigheterna och folkrtten.De nrmaste ren str EU-samarbetet infr betydande uppgifter. P vg ini nsta millennium skall den gemensamma budgeten fr nsta femrsperiodfrhandlas fram. Jordbruks-, regional- och bistndspolitiken reformeras, dengemensamma valutan introduceras, Amsterdamfrdraget frverkligas ochkontakterna med lnder utanfr unionen intensifieras. anser attden och svenska institutioner inte tillrckligt vl frmttatt gra medborgarna delaktiga i denna viktiga och knsliga process. P dengemensamma jordbrukspolitikens och den gemensamma regionalpolitikensomrden har den intagit stndpunkter som p ettallvarligt stt hotar frutsttningarna fr levande regioner. Nr dessastndpunkter kombineras med krav p snkt svensk medlemsavgift riskerarden dessutom att frsena eller underminerafrutsttningarna fr ett brett std inom EU fr den historiska utvidgningen.Det behvs mer av helhetssyn och en bttre frankring av den svenskaEuropapolitiken.P flera omrden br EU kunna utrtta mer. Miljhnsynen vger nnualltfr ltt p den inre marknaden och prglar dligt de gemensammasatsningarna p infrastrukturprojekt. Det r viktigt att inom EU driverp fr en kad liberalisering av vrldshandeln med utgngspunkt frn att detfrmjar hllbar utveckling. P liknande stt br EU:s utvecklingssamarbeteprglas av hga miljml och stimulera hllbar utveckling. anseratt regeringen, som en mycket viktig uppgift, har att aktivt verka fr enskrpning av EU:s gemensamma miljregler. Strvan mste vara att EU, prespektive omrde, lyfter den gemensamma lagstiftningen upp i niv med detland som har de strngaste reglerna. Om trots detta inte uppnrgllande svenska regler mste verka fr att dispenserna landet erhll imedlemskapsfrhandlingarna frlngs ytterligare. mste sjlvfalletocks vrna om de permanenta srlsningar som blev ett resultat av dessafrhandlingar. Unionen mste ocks kraftfullare bjuda motstnd mot enamerikansk livsmedelsindustri som nyttjar tillvxthormoner vid kttpro-duktion och genmanipulerar grdor med syfte att intensivt utnyttjabekmpningsmedel. mste ocks intensifiera anstrngningarna att n enverenskommelse om miniminiver fr miljbeskattning, dribland frkoldioxid, i medlemslnderna som tvingar alla dessa att infra sdana skatter.EU mste under de nrmaste ren intensifiera kampen mot dengrnsverskridande organiserade brottsligheten, mnnisko- och narkotika-smugglingen samt maffiabrottsligheten.