mot · GL02Ub425 · 1997-10-06 00:00:00 — är ett forsknings- och utbildningsprojekt i samarbete mellan och kommun. Centrets uppgift skall vara att integrera arkivering, forskning och forskningsinformation samt museiverksamhet med inriktning på arbetarhistoria i vid mening. Det skall bestå av tre delar i samverkan: Arbetarhistoriska seminariet vid , i samt ett nyinrättat Arbetarmuseum. Verksamheten skall bedrivs i Folkets hus i , men i samverkan med andra institutioner och organisationer. 2 Uppgifter och ansvarsfördelning Forskargruppen kring Arbetarhistoriska seminariet vid LU skall dels utveckla sin forskning om arbetarklassens sociala villkor och fackligt-politiska organisering, dels svara för undervisning och annan forskningsinformation inom området. Temakurser inom reguljära utbildningsgångar vidareutvecklas, och öppna föreläsningar skall ges, där nya forskningsresultat presenteras. Samarbetet med gräv-där-du-står-historiker inom arbetarrörelsen skall vidareutvecklas, bl.a. genom forskningscirklar, där en forskare och en grupp praktiker samverkar i olika forskningsprojekt. Forskargruppen skall vidareutveckla sitt internationella samarbete kring forskning och forskningsinformation inom ramen för ett nybildat nätverk för europeisk arbetarhistoria, där gruppen är representerad i nätverkets verkställande utskott, men också med t.ex. vid , forskargruppen Arbete-Historia-Samhälle vid i samt med vid . Verksamheten skall även fortsättningsvis utgöra en del av . Arkivet skall svara för fortsatt vård av befintliga arkivalier och komplettera dessa genom ett aktivt uppsökande arbete. Insamling av arbetarminnen från skall ges hög prioritet. Arkivet skall vidare ansvara för forskarservice både utifrån egna arkivalier och genom den fullständiga inlåningsrätt, som arkivet har från andra arkiv i landet, inklusive . Arkivet skall också utgöra en förmedlingslänk mellan folkrörelserna i kommun och . Möjlighet till förvaring av fanor, standar o.dyl. skall erbjudas i speciellt anpassad lokal. I befintliga lokaler skall ett nytt Arbetarmuseum inredas utifrån liknande idéer som ligger till grund för Arbejdermuseet i . Verksamheten skall visa dels vardagslivet ur arbetarnas och arbeterskornas perspektiv, dels den fackliga och politiska organisationen av arbetarklassen och arbetarrörelsens kamp och kampformer till våra dagar. Museet skall bestå av både fasta utställningar och tillfälliga aktiviteter, där t.ex. forskningscirklar och enskilda forskare presenterar sina resultat. Även andra kulturella verksamheter som t.ex. (amatör)teater, dikt- och visaftnar, soaréer, filmförevisningar m.m. i anknytning till arbetarrörelsens kulturella traditioner skall utvecklas i anknytning till museet. Genom att samla den forskning och undervisning i arbetarhistoria som finns kring det Arbetarhistoriska seminariet vid och vid i (i samarbete med andra arkiv) samt ge utrymme för att presentera arbetarklassens och arbetarrörelsens historia genom utställningar och andra kulturella yttringar med traditioner inom arbetarrörelsen skall man kunna bygga upp ett sammanhållet centrum för arbetarhistoria, som saknar motstycke i världen. Professionella forskare och amatörforskare, lärare och vetgiriga studenter, gamla och unga, män och kvinnor samt olika etniska grupper skulle kunna samlas i ett ovanligt kulturhus med levande aktiviteter. Få lokaler i landet torde, med så ringa ingrepp och därmed begränsade kostnader, kunna fylla en sådan funktion bättre än det gamla i arbetarstaden . 3 Förslag till åtgärder På historiska institutionen inom pågår tillbaka en uppmärksammad forskning kring arbetet och arbetarrörelsens historia. Verksamheten har lockat ett stort antal doktorander och resulterat i ett inte obetydligt antal doktorsavhandlingar. Härmed har institutionen byggt upp en mycket lovande bas för fortsatta studier och forskning kring denna utomordentligt väsentliga del av den svenska historien. Om verksamheten skall kunna utvecklas och knytas samman med ett centrum för arbetarhistoria krävs dock att all forskning kring arbetets och arbetarrörelsens historia får en självständigare ställning inom historiska institutionen med i första hand en egen professur. Som planeringsanslag för uppbyggnad av ett centrum för arbetarhistoria har fått ett engångsbelopp på . Detta måste betraktas som en klar markering av att regering och riksdag bedömer projektet som intressant. För att kunna förverkliga projektet krävs emellertid nu mera permanenta forskningsresurser i form av en professur, en forskarassistent och en doktorandtjänst. Jag föreslår att genom ett uttalande till regeringen understryker betydelsen av ett centrum för arbetarhistoria och att forskning i ämnet i mera bestående och självständigare former kan komma till stånd enligt de intentioner som statsmakterna tidigare ställt sig positiva till. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppbyggnad av forskning kring arbetets och arbetarrörelsens historia.