mot · GK02Ub20 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet InledningI lade den borgerliga regeringen fram den förstautvecklingsplanen för skolväsendet (skr. 1993/94:183).Utvecklingsplanen var ett steg i regeringens arbete med attkontinuerligt och långsiktigt följa utvecklingen inomskolväsendet.Denna den första utvecklingsplanen står sig förvånansvärt väl och visar hurlitet som hänt inom skolområdet på nationell nivå sedan regeringsskiftet1994. I planen betonas för det första vikten av avreglering och frigörelse föratt skapa utrymme för förnyelse, kreativitet och mångfald. För det andraanges som ett viktigt mål att skapa drivkrafter för förnyelse. Hit hör bl.a.reformer som ger skolorna större självständighet och därigenom skaparförutsättningar för fler människors delaktighet. För det tredje krävs ett välfungerande informations- och utvärderingssystem. Sådana system är enförutsättning för att elever, föräldrar, lärare, framtida arbetsgivare, tjänste-män, politiker och andra intresserade skall få den information som behövs föratt kunna göra kloka val och fatta välgrundade beslut. I detta sammanhangpoängterades allt viktigare roll inom utvärdering ochkvalitetskontroll. Det fjärde, och sista steget, var att utveckla skolan till enlärande organisation. Slutligen betonades att kommunerna har en skyldighetoch ett ansvar för att på bästa sätt utveckla skolan för att nå de uppsattamålen.Regeringen hade kunnat vinna både tid och kraft på att mernoggrant studera denna skrivelse.Moderata utgångspunkterDagens samhälle präglas av snabb förändringstakt ochkunskapsutveckling. De omvandlingsprocesser samhället haratt genomgå är varken enkla eller förutsebara. En sak verkardock klar: enskilda människors kompetens och kunskap blirallt viktigare. Den förnyelse och utbyggnad av utbildnings-väsendet som sattes i gång på initiativ av den borgerligaregeringen måste fortsätta. Det handlar dels om denambitionshöjning vad beträffar kunskapsmålen somtydliggörs i läroplaner och kursplaner, dels om destrukturförändringar som påbörjats för att öka mångfald ochflexibilitet i utbildningsväsendet.I förändringsarbetet är det viktigt att komma ihåg de specifika och unikaegenskaper som kunskap och kompetens har. Kunskap och kompetens kaninte tilldelas eller fördelas mellan människor genom yttre påbud. Kunskaperövrar var och en i många olika och skilda sammanhang. Skolans huvud-uppgift är att stimulera och utveckla elevers och studenters kunskapssökandeoch inlärningsarbete. Vi ifrågasätter den konflikt som socialdemokrater oftautmålar mellan individuellt kunskapssökande och utvecklande av elevernassociala kompetens. Mängden kunskap och kompetens ökar när man delar medsig av den, själv förlorar man inget. Däremot måste utgångspunkten förindividens inlärning utgå ifrån individens unika kunskaper, förutsättningaroch behov.Människors naturliga nyfikenhet och vilja att lära nytt måste tas till vara.Många elever som misslyckas i skolarbetet skaffar sig kunskaper avallehanda slag på andra håll. Detta tydliggör vikten av att skolan förmår geeleverna motivation för de grundläggande kunskaper alla behöver.Utbildningen måste också ge eleverna de redskap som krävs för att kritisktgranska omvärlden och de allt intensivare kunskapsflöden som omger oss.Det är också en uppgift för utbildningspolitiken i vid mening att tydliggöraden betydelse kunskaper har för den enskilde och samhällets utveckling.Regeringensutbildningspolitik leder felSverige har att hantera en rad utmaningar de kommande åren.Det faktum att rasat när det gäller BNP per capitafrån en fjärdeplats till en 17:e plats beror på enrad faktorer. Allvarligt är att , som är ettexportberoende land, förlorat marknadsandelar inom flerakunskapsintensiva branscher, bl.a. tillverkningsindustri,verkstadsindustri, pappersindustri, elektroindustri ochbilindustri. Att tillverkningsindustrin och verkstadsindustrinminskat trots sänkta eller oförändrade relativpriser tyder påproblem vad gäller produkternas kunskapsinnehåll.Andra kunskapsintensiva branscher som har lyckats hävda sig i deninternationella konkurrensen är den kemiska industrin, läkemedelsindustrinsamt maskin- och instrumentindustrin.Exemplen visar att det för att minska arbetslösheten och långsiktigtförbättra förutsättningarna för en stabil ekonomisk tillväxt är nödvändigt attsvensk utbildning håller mycket hög kvalitet på alla nivåer.Regeringen beskriver i utvecklingsplanen utbildningen som "en del avvälfärdspolitiken". Avsnittet avslöjar en del av skälen till de brister somfinnsvad gäller utbildningssatsningarnas resultat. Socialdemokratisk skolpolitikhar koncentrerats till verksamheten i sig och den viktiga ambitionen attbereda alla tillgång till utbildning. Vad elever och studenter däremot skalllära sig, vilka utbildningsresultat som nås ägnas mycket litet intresse. Det ären attityd som också finns i utvecklingsplanen som regeringen talarom att prioritera arbetet med att utveckla utbildningens kvalitet. Synpunktenatt kunskaper inte skall mätas, eftersom inte alla aspekter på elevernasutveckling är mätbara, visar en för oss obegriplig rädsla för kunskap ochkompetens. Vi är väl medvetna om att kunskap och kompetens är ettsvårfångat begrepp. Likväl anser vi det nödvändigt att arbeta med uppföljningoch utvärdering vad gäller elevernas kunskapsutveckling på alla nivåer inomutbildningsväsendet.Utgångsläget för när det gäller utbildningsnivåer och resultatvarierar. Trots att svenskt utbildningsväsende i många avseenden fungerar välfinns en rad problem som måste åtgärdas. Den grundläggandeungdomsutbildningen uppvisar allvarliga brister främst i form av att mångaelever fortfarande lämnar med otillräckliga kunskaper i de mestcentrala ämnena. Gymnasieskolan, i sin tur, har i många fall svårt atttillgodose alla elevers olika behov av undervisning och stöd får att nåkunskapsmålen i den gemensamma ämneskärnan. De flesta kommuner saknarrutiner för uppföljning och utvärdering av skolverksamheten vilket leder tillatt nödvändiga förändringar och besparingar inte genomförs på bästa sätt.Den eftergymnasiala utbildningen går i många avseende i otakt medutvecklingen på arbetsmarknaden. Ett övergripande problem är att denenskildes incitament till utbildningsansträngningar är svaga. Detta är endirekt följd av löne- och skattesystemen i Sverige.Regeringens politik svarar inte mot dessa brister. I det följande redovisar vinågra frågeställningar och förslag som vi anser viktiga som vikommenterar några av de avsnitt och förslag som utvecklingsplanen inne-håller.Likvärdighet och kvalitetEfter med det "nya" styrsystemet, där kommunernahar ansvaret för skolans resurser, börjar det bli möjligt att draslutsatser om hur systemet har fungerat. Man kan konstateraatt kostnaden per elev i skolan uppvisar stora variationer. Detinnebär att skolorna arbetar under olika förutsättningar,beroende på var i landet, dvs. i vilken kommun,undervisningen bedrivs. Det handlar om olika ekonomiskaförutsättningar, möjligheter för elever att utnyttja sinvalfrihet vid valet av program/undervisning,möjligheter att starta och driva fristående skolor, möjligheter för elever,föräldrar och personal att utöva inflytande i skolan. Det handlar även omuppenbara brister beträffande lokaler, läromedel och utvärdering avkunskaper. Hälften av variationerna vad gäller skolanslagen kan inte hänförastill några objektiva orsaker enligt en utredning som gjort. Dettatillsammans med en generell neddragning av resurserna till skolan, vilketframför allt påverkat undervisningsanslagen, inger oro.Vi anser att det är viktigt att skolorna garanteras vissa resurser så att dehöga kvalitetsmålen inte äventyras. Det gäller i synnerhet som storaomorganisationer i kommunerna lett till att såväl administration somförtroendevalda numera ofta har ansvaret för skolan och rader av andraverksamheter . Utbildningen i och gymnasiet är ennationell angelägenhet där lokala erfarenheter och önskemål är betydelsefulla,men aldrig får sättas före målet om likvärdig undervisning av hög kvalitet ialla skolor. Genom att införa ett statligt stöd riktat direkt till skolorna - ennationell skolpeng - skulle alla skolor få resurser med minst en nationelltjämförbar nivå. analys visar att det går att på objektiva grundertilldela skolan nödvändiga och tillräckliga resurser.En nationell skolpeng skulle enligt vår mening också ha andra positivafördelar. Den främsta är att varje skola ges ökat utrymme att professionelltutveckla verksamheten genom ett eget budgetansvar. Det är i skolan, i direktkontakt med kärnverksamheten, de bästa prioriteringarna vad gäller detpedagogiska arbetets uppläggning och organisation kan göras. Vi tror att ennationell skolpeng tillsammans med rätten att välja skola skapar ökadvalfrihet, mångfald och flexibilitet och förbättrar möjligheterna att genomförade nya läroplanerna och nå de nationella målen.Andra motiv för ett nationellt skolpengssystem är att- en nationell skolpeng garanterar valfrihet och konkurrens-- alla utbildningsanordnare tillförsäkras likvärdiga ekonomiska villkor-- en betungande finansiell uppgift lyfts av kommunerna-- effektivare resursanvändning kan uppnås-- byråkratin minskar i kommunerna-Förslaget om en nationell skolpeng innebär att staten övertaransvaret för att finansiera , särskolan,gymnasieskolan och de gymnasialapåbyggnadsutbildningarna från kommunerna. Kommunernatvingas att sänka skatten med ett belopp som motsvarar detsom dessa skolformer kostar kommunerna, en s.k.skatteväxling. Skatteväxlingen innebär attkommunalskatterna sänks vilket relativt sätt gynnar låg- ochmedelinkomsttagarna mest.En nationell skolpeng innebär att ett fast belopp per elev utbetalas direkttill respektive skola utifrån antalet inskrivna elever. Det betyder inte attsamma summa behöver tillämpas oberoende av elevernas ålder ellerundervisningens inriktning, men är ett uttryck för att vi vill se en tydligschablonisering av anslagsgivningen.Att välja skolaRätten att välja skola är central i modern utbildningspolitik.De valfrihetsreformer som genomfördes under den förraborgerliga regeringen gav snabba och positiva effekter, intebara för många enskilda utan för hela skolsystemet. Det ärviktigt att påpeka att reformerna innebar ökade möjlighet attvälja bland såväl de kommunala skolorna som blandfristående alternativ.En tydlig effekt av förändringarna var att antalet fristående skolor ökade,vilket innebär ökad mångfald i skolväsendet. Lika viktigt var dock att mångaelever och föräldrar utnyttjade de förbättrade möjligheterna att välja mellanolika kommunala skolor.Mycket påtagligt är att rätten att välja skola inneburit ökad kreativitet i allaskolor när det gäller att utveckla verksamheten och göra den känd hosallmänheten. Människor som kan utöva ett inflytande skaffar sig bättreinformation och blir mer kritiska i ordets positiva bemärkelse. Skolorna å denandra sidan blir mer lyhörda och när de inte längre anvisas elever avtjänstemän i kommunen, utan måste vinna och behålla elevers och föräldrarsförtroende.Rätten och möjligheten att välja skola handlar om individens frihet ochansvar. Rätten för enskilda människor att välja är som princip viktig, menockså ansvaret, i detta fall föräldraansvaret. Föräldrar som inte kan välja, kaninte heller ta ansvar för sina barns utbildning. Ur utbildningspolitisk synpunktär föräldrarnas intresse för barnens skolarbete centralt. Vi vet att elevernasstudieresultat påverkas positivt om föräldrar engagerar sig. Att stimulera ettaktivt val av skola är därför också en pedagogisk fråga.Det krav som måste ställas är att alla barn får gå i skola och kan ges en godgrundutbildning. Grundutbildningen är inte bara ett individuellt utan också ettnationellt intresse.Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med Vänsterpartietoch avskaffat den skolpeng som tidigare garanterade godkändafriskolor på grundskolenivå ett visst minimibidrag per elev. I fortsättningenavgör kommunerna bidragens nivå. Därtill kommer att också andraförändringar innebär försämringar vad gäller möjligheterna att starta ochdriva fristående skolor, vilket vi inte bara beklagar, utan också avser attändrapå så snart tillfälle ges. Vår ambition är att öka antalet fristående skolor ochutveckla formerna för s.k. föräldradrivna skolor.Vi saknar vidare i regeringens skrivelse besked om hur regeringen avser attfölja upp och utvärdera de nya reglerna för fristående skolor. Vi anser vidareatt krav måste ställas på kommunerna att inför skolstart och under barnensskoltid återkommande informera om rätten och möjligheterna att välja skola.Skolan och segregationenDet är uppenbart att ekonomiska problem, främstgenom den massarbetslöshet som regeringen inte förmåtthäva, förstärkt effekterna av den segregation som bostadspolitik skapat. De sociala svårigheter som dettainnebär avspeglas också i skolan. Det är av största vikt attskolorna i socialt utsatta områden håller så hög kvalitet iundervisning och verksamhet att social rörlighet främjas.Särskilt betydelsefullt är att elever med annat hemspråk än svenska gesstöd för sin språkutveckling. Att kunna tala och skriva svenska är enförutsättning för goda resultat i vidare studier och arbete och för att kunnafungera som aktiva medborgare i samhället.Undervisning och träning i att använda språket i tal och skrift måsteprioriteras i skolornas arbete, men också ges uppmärksamhet i verksamhetervid sidan av skolan som rör barn och ungdom. Många frivilliga vuxna skulle,med viss utbildning via exempelvis studieförbunden, kunna utgöra ett stöd förlärarna i skolan men också i verksamheter före skolstarten och på fritiden.Inte minst i områden där svensktalande vuxna är få skulle detta kunna bidratill bättre svenskkunskaper och inte minst nya möten och erfarenhetsutbyte.Många barn har läs- och skrivproblem - dyslexi. Utöver kunniga lärarebehöver dessa elever mycket stöd, hjälp och träning för att utveckla sin läs-och skrivförmåga.Vi delar inte den socialdemokratiska regeringens oro för en "alltför långtdriven individualisering i undervisningen". är problemet i svenskskola det motsatta. Med de allt större undervisningsgrupper sommånga skolor arbetar med är det ett problem att lärarna inte allshinner med att stödja och stimulera den enskilde eleven. Den kollektivistiskainställning till undervisningen som regeringen tycks förorda innebär dessutomatt främst elever som har svårigheter i skolarbetet eller saknar stöd iskolarbetet hemifrån slås ut eller får dålig självkänsla. Modern pedagogikbehöver inte på ett föråldrat sätt skapa ett motsatsförhållande mellangemenskap, integration och individualiserad undervisning. Det finns t.ex.ingenting som tyder på att Montessoripedagogik som ger stort utrymme förden enskilde minskar barnens utveckling socialt eller skapar sämregemenskap mellan barn på olika kunskapsnivåer.Elevers och föräldrarsinflytandeDe nya läroplanerna understryker betydelsen av att elevernasuccessivt får ta ett ökat ansvar för sina studier. Det äreleverna som skall skaffa sig kunskaper i skolan och heltnaturligt följer att de måste vara delaktiga i planeringen ochgenomförandet av arbetet i skolan. Dessvärre visar flerautredningar att eleverna anser att de har litet att säga till om iskolan. Ju högre upp i skolsystemet eleverna befinner sig,desto mindre inflytande anser de att de har.Vi menar att regeringen angriper problemet på fel sätt. Tyngdpunkten läggsvid formella strukturer, som knappast ger flertalet elever vare sig merinflytande över sin egen studiesituation eller ökade kunskaper omdemokratiska beslutsprocesser. Det finns risk för att inflytande ochmedbestämmande i skolan hänvisas till sammanträdesrummen.Vi anser att betydelsen av elevernas inflytande måste markeras genom atteleverna ges goda möjligheter att få information om utbildningens mål ocholika möjligheter att lägga upp studierna, samt att skolan ger utrymme förelevernas egna val. En elevaktiv skola förutsätter tilltro till elevers förmågaoch vilja att ta ansvar för studierna. Detta ställer också krav på hur skolanexempelvis lägger upp undervisningen inom timplanens utrymme för"elevens val". Den grundläggande ambitionen att tiden skall ge var och enmöjligheter att utifrån egna önskemål förkovra sig extra i något som ingår iskolans ämnen måste vara väl använd tid. Vi anser att skall ges iuppdrag att särskilt granska hur "elevens val" utvecklats i skolorna.I skolans uppgifter ligger också att ge eleverna "träning" i demokratisktbeslutsfattande. I många skolor pågår ett arbete för att stegvis lägga utuppgifter och ansvarsområden som rör skolans vardag på eleverna. Dethandlar om att på elever eller elevgrupper lägga ut uppgifter som rör t.ex.skolans arbetsmiljö, lokalvård, återställande efter skadegörelse, planering ochgenomförande av lektioner, mathållning, inköp, inredning och mycket annat.Det som är gemensamt är att uppgifterna rör elevernas vardag och det dagligaarbetet i skolan. Vi anser att det är viktigt att skolorna på initiativ av ochunder rektors ledning finner formerna för att öka elevernas inflytande ochansvar i skolans vardag. Det är betydelsefullt att detta utvecklas i sådanaformer att flertalet elever engageras och berörs.När det gäller föräldrarnas inflytande i skolan kan har vi redan berörtbetydelsen av rätten och möjligheten att välja skola. För flertalet föräldrarhandlar intresset och engagemanget vad gäller skolan i första hand om detegna barnet och den verksamhet han eller hon direkt berörs av.Socialdemokraternas syn på föräldrars inflytande kännetecknas emellertidfrämst av en våldsam oro för att ge föräldrar sådan information och sådantinflytande som rör det egna barnet. Däremot är det mer eller mindre fritt framatt sätta sig på skolledningens plats och bestämma över hela skolan!Vi anser att det är viktigt att det finns olika huvudmän och vi är positiva tillolika former för hur skolor organiseras och leds. Emellertid är detbetydelsefullt att alla som väljer att sätta sina barn i en offentlig ellerobligatorisk skola kan göra det i förvissning om att skolan leds professionelltoch att undervisningen håller hög kvalitet. Vi avvisar därför regeringensförslag om experiment med elevmajoritet i styrelser som skall ledagymnasieskolor, och föreslår att regeringen i särskild ordning tar initiativtillen utredning om gränsdragningsproblemen vad gäller skolans ansvar ochföräldrars inflytande vad gäller arbetet i skolan.Lärarroll i förändringVälutbildade och engagerade lärare är en förutsättning för enframgångsrik skola. De senaste årens förändringar i ochutanför skolan innebär stora förändringar och utmaningar förskolans professionella. Vi har i en tidigare motion(1996/97:Ub458 Lärarutbildning för framtiden) särskilt pekatpå en rad av de insatser vi anser nödvändiga när det gällerlärarutbildning, fortbildning m.m. Regeringen redovisar attriksdagen gett regeringen till känna att en parlamentariskkommitté bör tillsättas om lärarutbildningen, men gerfortfarande inga besked om vilka direktiv regeringen avseratt lämna för att påbörja ett sådant arbete. Vi anser att det ärviktigt att arbetet kommer i gång. har belyst brister i nuvarande utbildningar och det äruppenbart att lärarfortbildningen är av varierande omfattningoch kvalitet i olika kommuner. Därtill kommer framtidapensionsavgångar och olika rekryteringssvårigheter tillläraryrket kombinerat med stora barnkullar ,vilket sammantaget utgör ett allvarligt problem som måstehanteras.Det nya styrsystemet för skolan innebär stor frihet och ökat ansvar förskolans professionella när det gäller undervisningen. Det är av grundläggandebetydelse att alla lärare är väl förtrogna med såväl målen för undervisningensom andra nationella ramar för skolverksamheten. Därtill kommer att lärarnamåste ha gedigna ämneskunskaper och pedagogisk kompetens. I arbetet ärförmågan att handleda och kommunicera viktig. Listan på de krav som måsteställas på lärare kan göras så lång att alltför få ens skulle våga drömma om attbesitta alla de färdigheter yrket kräver. Det är emellertid inte nödvändigt attvarje lärare uppfyller alla önskemål på lärarprofessionen. Genom samverkanmellan lärare och annan personal kan olika kunskaper komma skolan tillgodo, som individerna ges goda möjligheter att utveckla sina bästasidor.Vi anser emellertid att det är viktigt med höga antagningskrav tilllärarutbildningen. Universitet och högskolor måste ta sitt ansvar för att lärar-utbildningarna ger skolan kunniga och kompetenta lärare. Någon form avantagnings-, anlags- eller lämplighetstest behövs.Vi anser vidare att det finns många skäl för att etablera flera olika vägar tillläraryrket. Ett skäl är att skolan därmed kan ta till sig kunnande från olikadelar av samhället. Ett annat är att många goda lärarkrafter inte ianspråktasom kravet är att alla blivande lärare mer eller mindre direkt efter gymnasietskall ha yrkesvalet bestämt. Ett tredje är att utvecklingen mot en alltmer snedkönsfördelning inom lärarkåren måste brytas. Det är viktigt att barn ochungdomar möter såväl kvinnliga som manliga förebilder. Ett fjärde är att detinom vissa ämnesområden finns brister på kunniga lärare. Det gäller inteminst inom naturvetenskap och teknik på alla nivåer. finns vissamöjligheter till kortare lärarutbildning för dem som har en annan akademiskutbildning eller motsvarande. Med utgångspunkt från de erfarenheter dessautbildningar gett är det möjligt att ytterligare förbättra utbildningsvägarnatillarbete som lärare.Möjligheterna till karriär inom läraryrket är alltför begränsade. Vi anser attdet är viktigt att utveckla karriärvägar som innebär att duktiga lärare kanutvecklas i yrket med bibehållande av undervisningsuppgifter. Genom avtalfinns möjligheter för skolans aktörer att bidra till och stimulera en sådanutveckling. Därutöver anser vi att formerna för ett lärarcertifikat och enmastersutbildning för lärare måste utvecklas. Detta tillsammans med detarbete som pågår för att öka samarbetet mellan skolorna och högskolorna börkunna ge konkreta resultat. Utvecklingen med ett mer aktivt val av skola samtfler profilerade och självständiga skolor innebär också att betydelsen av godaoch väl dokumenterade lärarkrafter kommer att öka.I förnyelsen av skolans arbete är fortbildningsfrågorna en viktig del. Vianser att fortbildningen skall utgå från de faktiska behov av förbättringar somden enskilde läraren har och ingå som en del av den utvecklingsstrategi somfastställs för den enskilda skolan. Rektors ansvar att som ledare för skolansverksamhet också tillse att var och en som arbetar i skolan ges godautvecklingsmöjligheter måste understrykas. Om skolan skall kunna nåmoderna mål för en lärande organisation krävs bl.a. att lärarna ges åter-kommande utbildning utifrån en individuell fortbildnings- och uppdaterings-plan.Förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorgVetenskap och erfarenhet pekar på vikten av att tidigtstimulera barns inlärning. Förutom att en god grundhärigenom kan läggas för ett livslångt lärande är det mycketlättare och bättre för barnet att , genom olikainsatser, förebygga eller åtgärda sådant som senare kan ledatill inlärningssvårigheter än att vänta tills svårigheterna redanuppstått eller förvärrats.Vår politik inom områdena förskola och skolbarnsomsorg utgår ifrån dennagrundsyn och kan sammanfattas i följande punkter:- föräldrarna har huvudansvaret för sina barns utveckling och uppfostran,-- alla barn mellan bör erbjudas pedagogisk verksamhet varshuvuduppgift inte är att stå för en heldagsomsorg utan tillgodose barnenspedagogiska behov,-- 6-åringarna skall gå i skolan, dvs.