mot · GK02Jo14 · 1997-01-22 00:00:00 — Sedan avelsfirmorna uppmärksammats pådetta synes det vara på väg att lösas.I andra fall har foderbyten och tarmstörningar orsakat problem. vetman att rörliga golvhöns har behov av ett foder sammansatt på ett annat sättän för stillastående burhöns. Även olika hybrider harolika behov av näringsämnen och sådant studeras. Slutsatsen måste bli att degamla synderna, som åtgärdats, inte kan fortsätta att belasta resultaten i allevighet. Avsikten med försöken måste ju vara att inhämta erfarenhet och attsedan vidta åtgärder. Att ständigt belasta voljärsystemen med resultat somdels inte har med dessa att göra, dels lett till åtgärder och därmed undanröjtsifortsättningen, gör ju att systemen aldrig kan tillåtas, oavsett nyvunnenkunskap.Genom att fastställa djurskyddskriterier för värphöns, där deschweiziska naturligtvis är värt studium, och godkänna de högintensivasystemen kan en produktion av dessa komma igång. Att det skapar nya grönajobb står utom alla tvivel, arbetstillfällen som är i stort behovav.Godkänn systemenMed anledning av ovanstående anser vi tiden mogen attgodkänna de system som godkänts i . Med denhantering av frågan som sker riskerar svensk äggnäringatt hamna på efterkälken. Marknaden för alternativt ochdjurvänligt producerade livsmedel växer i EU och detsvenska ägget, garanterat salmonellafritt, borde här ha godamöjligheter att ta delar av en sådan marknad. Äggnäringenbrukar själv ange att av kunderna ärberedda att betala ett högre pris för ägget. En sådan marknadenbart i skulle göra att den svenskaäggproduktionen kunde mångfaldigas jämfört med . Detär hög tid att de svenska producenterna får tillgång till desystem som testats i ny teknikprovning. De används i andraländer och genom att godkänna dem ges äggproducenternamöjlighet att med sitt kunnande utveckla dessa. Det ärförvånande att äggproducenterna kunnat acceptera att fråganunder så byråkratiserats på det sätt som skett ochdärmed förhindrat en utveckling av branschen.Naturligtvis behövs djurskyddskrav för all hönshållning, såväl burar somfrigående system. Med den kunskap som vunnits i ny teknikprovning, därockså många av de problem som fanns i början undanröjts, finns godaförutsättningar att ta fram sådana.Erfarenheten visar att vita och bruna hybrider beter sig olika. Det börklargöras om kraven på täthet skall skilja mellan hybrider och om ocksåandra krav skall differentieras. Vi förutsätter att antal höns per m2 blirbetydligt lägre än de 18 som testats.Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram ettsådant regelverk så att de högintensiva systemen kan godkännas. Djur-skyddskraven bör vara lika för samtliga i landet förekommande system förinhysning av värphöns. För att kontrollera detta bör en veterinärkontroll ochrådgivning skapas. Detta bör ges regeringen till känna. 9 § djurskyddsförordningenMiljöpartiet de gröna vill inte ändra 9 §djurskyddsförordningen på det sätt regeringen föreslår.Avsikten är uppenbarligen att öppna för de så kallademodifierade burarna med sittpinne, sandbad och rede. Vianser att anledningen till burförbud - hönsens möjlighet attbete sig naturligt och därmed undvika stress för djuren ochdärmed sämre immunförsvar samt de sjukdomar som hörburar till - kvarstår.Som ovan anförs anser vi resultaten av ny teknikprovning gravt feltolkade,vilket även veterinärer med kunskap om sambanden mellan djurmiljö/djur-hälsa framhållit gång på gång. Vi anser dessutom att resultaten används iregeringens skrivelse på ett tendentiöst och felaktigt sätt. Som exempel kannämnas att i 1994:13 Alternativa inhysningssystemför värphöns redovisas siffror för dödlighet i burar från Funbo-Lövsta därdödligheten för bruna hybrider var . Den siffran är betydligt högre änsiffran i regeringens skrivelse - och över den ribba som satts för nyteknikprovning - och borde ha föranlett fortsatta undersökningar. Någonsådan finns inte redovisad i kommande rapport. Siffran finns hellerinte använd i fortsättningen, utan dödligheten för burar redovisas till 3,9-5,. Siffrorna härrör från undersökning av , ärutförda på ett mycket mycket litet material, - 1994 enbart av producentermed mer än 5 000 höns med av hönsen i landet - och utan attvare sig hybriden anges eller fältkontroller utförts. Denna siffra torde varamer osäker än siffran från Funbo-Lövsta. Enligt undersökningar i såvälTyskland som redovisas stora skillnader mellan hybrider, större änmellan system. I den danska tidskriften nr 1/97 redo-visas jämförande en undersökning i mellan 6 voljärsystem (kallas iSverige högintensiva system) och burar, allt i produktion. Dödligheten i voljärsystemen är och i burarna9,. Eftersom denna undersökning skett med den svenska nyateknikprovningen måste den vara känd av verk och departement.Vår uppfattning är att de modifierade burarna inte kan tillfredsställahönsens krav. Eftersom de undersökts noga i olika utföranden i ochandra länder och inte kunnat godkännas anser vi inte att det finns anledningatt starta sådan forskning i . Det finns ingen anledning att tro attsvenska forskare skulle komma till andra slutsatser än forskare i andra länder.Där har bl.a. följande problem framkommit:* Eftersom hönor oftast värper ochsandbadar uppstår konkurrens om rede ochsandbad. De ranglägre djuren kommer inte till faciliteterna,utan utsätts för stress och får ständigt visa underkastelse. * Man får problem med sandbadet. Dels värper och förorenarhönsen i dem, dels sprätts sanden runt, vilket orsakardammproblem och behov av att fylla på dem ständigt.Sandbadande är dessutom ett såväl utrymmeskrävande somsocialt beteende, behov som de små sandbaden inte kan fylla.Enligt forskare på SLU används sandbaden av mindre än10 % av hönsen. Deras slutsats är att sandbaden kanske intebehövs, att utformningen i de modifieradeburarna inte håller måttet, eftersom sandbadning är ettgrundläggande beteende hos höns. * Hönsens rörelsebehov tillfredsställs inte. * De burbetingade sjukdomarna består. * Hönsen kan inte flytta sig undan en antagonist. * Stereotypa beteenden består.Däremot delar vi regeringens uppfattning att det är bra att slåfast vilka naturliga beteenden som skall tillfredsställas förhönan vid all värphönshållning. Samma grundläggandemöjligheter bör naturligtvis även andra höns, som höns föravel, ha.Miljöpartiet de gröna föreslår att 9 § i förordningen ändrasenligt följande:* Dagens text "Höns för äggproduktion får inte inhysas iburar" skall stå oförändrad. * Därefter: "Alla system för värphöns skall uppfylla hönsensbehov av rede, sittpinne, sandbad och rörelse. Inhysningenskall ske på ett sådant sätt att riskerna för dödlighet ochbeteendestörningar hos hönsen minimeras. "* Meningen "Kraven i första stycket gäller även för andrainhysningsformer" utgår. * I övrigt som regeringens förslag. Detta bör ges regeringen till känna.Dispenser kan blinödvändigt förburanläggningarMiljöpartiet de gröna anser att förbudet att ha värphöns i burfrån 1.1 1999 skall bestå. För producenterna finns baraalternativet att byta till så kallade lågintensiva system medhögst 9 höns/m2. Eftersom vi anser att regeringen skall geJordbruksverket i uppdrag att ta fram bestämmelserför de voljärsystem som är godkända i - och säljs iEU - och godkänna dessa för äggproduktion, kommer ävenvoljärsystem att finnas som alternativ. Det är dock möjligt attdet kan vara tekniskt svårt att ställa om till den 1999.Därför kan dispenser komma ifråga. Förutsättning för attöver huvud taget komma ifråga för dispens bör vara* att anläggningen klarar kraven enligt miljöskyddslagen ochskötsellagen. I skötsellagen (lagen om skötsel avjordbruksmark) föreskrivs att spridningsareal för gödsel skallfinnas motsvarande 1 ha per 100 höns eller att gödselomhändertas på annat godkänt sätt. * att anläggningen skött provtagningen för salmonellaprickfritt. Så sker uppenbarligen inte . I skrivelse från till landets länsstyrelser står"Enligt uppgifter från Er är det i vissa län fortfarande enmycket stor andel av besättningarna i vilka provtagning intesker på föreskrivet sätt. "* att burarna och anläggningen i övrigt skall klara högtställda djurskydds- och miljökrav. * enligt djurskyddsförordningen får konventionella burar ibefintlig anläggning bytas mot likvärdiga. För attförhindra att så sker i stor skala bör detta ändras så att detinte längre är tillåtet. * att om ovanstående uppfylls dispens endast kan ges förhögst en ny insättning av höns . * för att de alternativa systemen inte skall behandlas på annatsätt än burar får antal hönor per m2 i burarna inte vara fleraän i det golvsystem där tätheten är störst, det vill sägadispensburhönsen skall ha minst lika stor yta per höna somgolvhönsen. * att, om det är möjligt med hänsyn till aktuella EU-bestämmelser, äggen skall märkas som burägg.Ekologisk omställning gällerockså hönsenEnligt beslut i skall av åkerarealen varaomställd . Samma delmål borde naturligtvis ävengälla värphönsen. finns ca 3 000 höns, som levererarKrav-ägg. av dagens bestånd av värphöns skulleinnebära att 610 000 höns vore godkända för leverans avekologiska ägg år 2000.Enligt de grönas syn är det ekologiska lantbruket ett lantbrukpå rätt väg. Att det konventionella jordbruket inte är långsiktigt hållbartanserinte ens de konventionella lantbrukarna . I ett dokument har StiftelsenDet Naturliga Steget och , , slagit fast detta.För ekologisk äggproduktion finns regler som bland annat säger att hönsenskall ha möjlighet till utevistelse . Många höns seridag aldrig dagsljuset och ännu mindre solen. Att beta gräs är förbehållet enmycket liten exklusiv skara liksom att solbada eller sprätta i jord.Miljöpartiet föreslår alltså att målet för omställning till ekologisk odling år2000 kompletteras med ett mål som säger att av antalet värphöns ilandet skall klara kraven för ekologisk äggproduktion . Båda dessa fårnaturligtvis ses som delmål.För att klara detta bör regeringen, precis som för den ekologiska odlingen,ge i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att klara målet.Begränsa antalet värphönsper gårdI , och finns enligt uppgift regler sombegränsar antal värphöns per gård. har det lägstamaxantalet 2 000 höns. I är antalet 7 000 höns och iSchweiz 12 000 höns. Om siffrorna är exakt dessa ärsvårt att få bekräftat på resp. ambassad.Anledningarna till detta varierar säkert. Det man anfört är för deldels beredskapsskäl, dels att man vill sprida lantbruksföretagen över landetför att kunna bibehålla en levande landsbygd där man ser jordbruket somgrunden för att annan verksamhet skall blomstra och service kunnabibehållas. Genom att se till att fler ges möjlighet att producera ägg ökasarbetstillfällena. Även veterinärmedicinska skäl anförs från flera håll. Manmenar att smittriskerna ökar i stora anläggningar och att sjukdomsförlopp blirmer dramatiska. Man kommer också lättare till rätta med miljöproblem, somföljer av djurindustrier, främst gödselhantering.Miljöpartiet de gröna finner en del sympatiskt i att begränsa antalvärphönsplatser per producent. De stora koncentrerade djurfabrikerna skaparmiljöproblem och djurhållningen blir ofta inte etiskt försvarbar. I enanläggning med 150 000 höns blir naturligtvis inte djuren individer utanproduktionsenheter. Det etiska i en sådan djurhantering kan starkt ifråga-sättas.Vi anser därför att regeringen bör ges i uppdrag att se över möjligheten attäven i begränsa antal värphöns per producent.Stöd tillalternativproduktionenI många länder förekommer stöd till alternativproduktionenav ägg. Så har som exempel avvecklingsstöd förburar, utformat som stöd per avställd bur. Stödet ärnationellt, godkänt av EU och delfinansieras aväggproducenterna.Även i behövs ekonomiska stöd för att ställa om burproduktion tillfrigående sådan i befintliga anläggningar, men också som investeringsstöd förnya äggproducenter. Det bör också utredas om de producenter som redan haralternativ produktion kan stödjas. Som jämförelse kan nämnas att deproducenter som ingått i den holländska studien erhöll bidrag tillinventarieinvesteringen.Miljöpartiet de gröna anser att stöden, liksom i , skall medfinan-sieras av äggproducenterna. Ett sätt kunde vara att en avgift per insatt höna ibur anslås till en fond för stöd till alternativproduktion. Detta skulle ocksåvara ett sätt att dels öka incitamentet för omställning, dels minska den snedakonkurrens som finns mellan burproduktionen och alternativproduk-tionen.Miljöpartiet de gröna anser att regeringen bör ges i uppdrag att utforma ettsvenskt stöd till alternativproduktion av ägg i samråd med näringen på ettsådant sätt att det kan godkännas av EU.Utbildning och rådgivareSom påpekas i regeringens skrivelse har rådgivningen till desom startat äggproduktion alternativt varit och är ringa. Förekologisk äggproduktion har till ingenrådgivning alls funnits. I enlighet med vad som ovan anförtsom målet att av värphönsproduktionen skall varaomställd till ekologisk produktion måsterådgivningen för ekologisk hönshållning förstärkas.Märkning av äggenDet är viktigt att äggen märks på ett seriöst sätt. Några hönspå en gräsmatta med stolt tupp på staketet visar inte precisburhönsens liv, trots att det i detta fall var just burägg. INorge har ett liknande exempel fällts av tingsrätten i förvilseledande reklam. Konsumentens fria val blir inte lika frittom inte varan är märkt på ett adekvat sätt. Det är därförangeläget att regeringen tillsammans med packerierna ochhandeln kommer överens om ett märkningssystem där detklart framgår på vilket sätt äggen producerats. EU:smärkningsdirektiv, som träder i kraft 1.1 1998 i ,garanterar inte detta, eftersom märkningen av burägg ärfrivillig.Fortsatt hantering av frågani EU och SverigeFrågan om hönsens vara eller inte vara i burar har kommit attengagera många. Enligt vårt förmenande är burhållning avhöns en rest av ett jordbruk, som och svenska böndersäger sig ta avstånd ifrån, ett jordbruk där djuren, deras miljöoch hälsa värderas lågt. och är medrätta kritiska till andra länders djurhållning och svenskdjurhållning är också ett bra säljargument utomlands. Sverigemåste därför vara aktivt i kampen att få bort den plump somburhållningen av hönsen är. I EU har inte bara utanäven och agerat för ett gemensamtburförbud inom EU. Det vore allvarligt om och densvenska regeringen istället för att som tidigare argumenteraför burförbud började tala för en ny typ av burar, de såkallade modifierade, även kallade papegojburar, medsandbad, rede och sittpinne. Det skulle naturligtvis ocksåtolkas som en rejäl reträtt från tidigare ståndpunkter.Miljöpartiets ståndpunkt är klar. bör aktivt verka förett förbud att ha värphöns i bur. Detta bör ges regeringen tillkänna.Eftersom frågan i har blivit en fråga för anser vi att denbör så förbli tills en permanent lösning kommit till stånd. Vi anser alltså attregeringen skall som redovisa situationen till i särskildskrivelse, helst varje, minst . Detta bör ges regeringen till känna.Sälj det svenska ägget!Det är dags att börja sälja ägget. hardominerats av debatten om burförbudet och dessgenomförande. de gröna anser att börersättas av där näringen med hjälp av staten genommarknadsföringspengar satsar på att få konsumenter att återfåförtroendet för ägget. I hela västvärlden minskarkonsumtionen av skalägg, vilket är olyckligt. Ägg är idagbillig mat. En jämförelse visar att ägg kostade 80minuter för en medelinkomsttagare . Idagkostar ägg från burhöns och från frigåendehöns knappt 4 minuter.De signaler som kommer från animalieproducenterna är oroande liksomdet scenario målat upp. Man har svårt att klara kon-kurrensen från länder med bättre förhållanden, framför allt klimatiska, ochriskerar att slås ut. För äggen finns inte den situationen så länge hartilläggsgarantier för salmonella. Man kan säga att vi har en "salmonellatull".Hittills klarar bara och de svenska kraven. Såvitt vi förståttexporteras inga ägg från , alltså återstår endast som konkurrent-land. De siffror vi fått fram säger att den finska importen som mest uppgåtttill av andelen försålda skalägg.Den dagen andra länder klarar salmonellakraven kan emellertid bilden radi-kalt förändras. Vi hyser stora farhågor att de svenska buräggsproducenternadå kommer att få svårt att klara konkurrensen, precis som köttproducenternaidag. För de konsumenter där priset är avgörande för valet har inte hellerproducentland någon betydelse. har den svenska hönan störreyta än EU-hönan, (en A 4) mot . Det kan naturligtvis kommaatt ändras, men det faktum att har vinter och därmed behov av andrabyggnader och värmetillförsel kan inte ändras. Redan med det låga pris tillproducenterna, som packerierna betalar , är det svårt att klaraverksamheten, om inte byggnader och annat är avskrivna. Att minskautrymmet för hönan mot är otänkbart.Vi menar därför att det är nu medan vi har "salmonellatullen", som enomställning till golvproduktion bort från burarna måste till. är pris-skillnaden mellan burägg och sprättägg liten i , ca per kilomellan burägg och ägg från lågintensivt system (25 resp ). Om manräknar med 16 ägg per kg (äggvikt ) blir prisskillnaden inte mer än31,per ägg. På en 6-pack ger detta en merkostnad på . Priset uttill konsument är alltså inget skäl att förneka hönsen ett liv med möjlighettillnaturliga beteenden. Genom att ställa om produktionen nu klarashemmamarknaden - salmonellatull och liten prisskillnad. Med bra och riktiginformation är det vår övertygelse att allt fler efter omställningenkommer att se burar för höns som oetiskt och ovärdigt hönan, något manförvånas över finns i andra länder.Vi är också övertygade om att det svenska salmonellafria ägget frånfrigående höns är en stor potentiell exportartikel, men förutsättning för dettatror vi är att hönan är frigående. Salmonellafriheten tror vi inte räcker förattappellera till de allt fler konsumenter, som låter djurskydd och miljö avgöravid val av livsmedel.Med ett ägg, som är salmonellafritt och från frigående höns, borde densvenska äggnäringen ha goda möjligheter att expandera rejält.Naturligtvis ser vi helst att den produktionen blir ekologisk så att hönan fårynnesten att se solen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tidigare beslutat datum, , för förbud att hahöns i bur skall bestå,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att meningen "Höns för äggproduktion får inte inhysas i burar" i 9§ djurskyddsförordningen skall stå kvar oförändrad,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen iövrigt anförts om 9 § djurskyddsförordningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att salmonellakontaminerade foderråvaror inte får användas förframställning av hönsfoder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genetiska defekter på höns,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning på s.k. modifierade burar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om godkännande av de högintensiva system som ingått i nyteknikprovning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om djurskyddskrav, täthet m.m. för system för värphöns,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om veterinärkontroll av värphöns,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidsbegränsning för dispenser för buranläggningar till högst eninsättning ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav för dispens avseende miljöskyddslagen och skötsellagen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på genomförd salmonellakontroll för att få dispens,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att befintliga burar inte får bytas mot nya,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att antal höns per m2 i burarna, som blir kvar på dispens, inte fårvara högre än i andra system,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att märkning av burägg producerade på dispens efter den 1 januari1999,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en komplettering av målet att av arealen skall varaekologiskt odlad till att även gälla äggproduktionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en plan för att genomföra målet att av äggproduktionen skallvara ekologisk ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att begränsa antal värphöns per producent,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rådgivning för ekologisk äggproduktion,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till alternativ äggproduktion,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av burägg för att konsumenten skall få korrektinformation,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även fortsättningsvis skall driva på i EU för att få ettburförbud till stånd,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frågans fortsatta hantering med skrivelser från regering tillriksdag,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om marknadsföringspengar till det svenska ägget.