mot · GL02Jo757 · 1997-10-06 00:00:00 — Våranordiska grannar i och jobbar betydligt mer medkunskapsspridning och folkbildning i dessa frågor. Detta har i sak inteinneburit att motståndet har försvunnit, men medborgarna har haft möjlighetatt med kunskap, istället för rädsla, kunna bygga under sin tvekan. I Sverigeborde vi följa dessa exempel och bör avsätta en särskildbudgetpost för folkbildning om bioteknik riktad i första hand tillfrivilligorganisationerna för att möjliggöra uppbyggnaden av ettinformationscentrum för bioteknik. Inom anslaget "miljöövervakning m m"bör det därför öronmärkas 2 miljoner till att skapa förutsättningar förfrivilligorganisationer att göra en insats för folkbildningen i denna viktigafråga.Gentekniken utvecklas närmare i motionen "Genteknik på gott och ont".Regeringens miljöpolitik -en studie i senfärdighetDen tidsödande hanteringen av förslag till miljöbalk ärexempel på hur regeringen - med Miljöpartietshjälp - dragit en väsentlig miljöfråga i långbänk. Istället föratt fr o m ha haft en ny samlad miljöbalk ifunktion föreligger ännu inget förslag till sådan miljöbalk påriksdagens bord. kan nu en ny miljöbalk träda ikraft. Tala om senfärdighet och förluster för miljön!Regeringen bryter nu uppenbarligen mot tidigareriksdagsuttalanden om när senast skall träda ikraft. För detta bör uttala kritik.Ett annat exempel på senfärdighet är frågan om avfallsskatt. Ett viktigtinstrument för att styra samhället i en mer resursbevarande kretsloppsriktningär införandet av en statlig avfallsskatt, något vi Kristdemokrater drivit underlång tid. Regeringen har lovat att en sådan skatt skall införas 1 januari 1998.Nu visar det sig att så inte blir fallet utan nu är införandet senarelagt.Fråganhar blivit grundligt utredd, men regeringen har inte lyckats komma med ettförslag.Frågan om avfallsskatten hänger samman med grundtankarna i skatte-växling - att beskatta sådant som vi vill undvika och stimulera ett bättreresursutnyttjande. öppnar de statliga intäkter som skatten medförutrymmet för skattelättnader på annat, till exempel arbete. Kristdemokraternahar tidigare motionerat om en s k nettodeponiskatt som skulle inbringa medeltill statskassan som vi får en miljöstyrande åtgärd som leder till ettoffensivt arbete från kommunerna att främja källsortering och resurssnålhet.Vi kvarstår vid vårt krav att en avfallsskatt måste införas som ett lediarbetet att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle.Miljöarbetet i ettinternationellt perspektivMed en viss förenkling kan man säga att den rika världen ärett hot mot en ekologisk balans genom sin stora konsumtionoch sitt ineffektiva resursutnyttjande. Den fattiga delen avvärldens befolkning, som har en oerhört mycket lägre energi-och resursförbrukning per capita än i-världen, utgör däremotett hot mot ekosystemet just på grund av sin fattigdom.Fattigdomen utgör grund för stora delar av den obalanseradebefolkningstillväxten, tilltagande urbanisering och kortsiktigtutnyttjande av skog.Den rika västvärlden har ett särskilt ansvar för att hantera denna situation.Det handlar bl a om att ha en anständig nivå på u-landsbiståndet. På dennapunkt har regeringen svikit på ett uppseendeväckande sätt. Naturligtvis måsteäven stort intresse riktas på innehållet i biståndet och inte bara nivån. Det ärviktigt att biståndet uppmuntrar och stimulerar ett långsiktigt utnyttjande avresurser i tredje världen. utvecklar sina ståndpunkterkring biståndet i en separat motion.Arbetet inom EU måste präglas av en offensiv miljöprofil. Vårtmedlemskap ger oss helt nya instrument i arbetet för en hållbar miljö, meninnebär också att vi måste anpassa oss till de spelregler och denarbetsmetodik som präglar det europeiska samarbetet. Sammantaget utgörpotentialen och möjligheterna till förbättringar av miljösituationen en klarfördel framför de problem som uppkommer som en följd av medlemskapet. Ivårt fortsatta arbete inom EU anser att måstearbeta utifrån en klar miljöstrategi med syfte att skärpa EU:s miljöpolitik. Isynnerhet handlar det om att förändra beslutsformerna så att kraftfullamiljöpolitiska beslut, som t ex en gemensam miniminivå för koldioxidskatt,kan genomdrivas med majoritetsbeslut.Därutöver bör driva frågorna om en stärkt miljögaranti med såkallad omvänd bevisföring, ekologisk skatteväxling och frågan om en nyenergistadga. EU-politiken utvecklas närmare i en separat motion.I slutet av 1996 inrättade regeringen ett Agenda 21-sekretariat förÖstersjöområdet. Detta sekretariat skall medverka till att en förhela regionen förverkligas. Vi ser positivt på regeringens strävan att lyftafram det gränsöverskridande samarbetet i miljöfrågorna i är utsatt för många allvarliga hot, som inte kan lösa påegen hand.SpecifikabudgetkommentarerRegeringen talar i många sammanhang om att bygga omSverige i en ekologisk riktning, att vi ska få ett "gröntfolkhem". Dessvärre ser vi inte att denna ambition uppfyllsnär det gäller budget för 1998.Nedskärningar och oförändrade anslag kännetecknar helautgiftsområdet. Man blir därför inte förvånad när man tillexempel i Svenska tidning kunde läsa rubriken . De refererade revisorerna varriksdagens egna som gjort en granskning av det svenskamiljöarbetet.Våra avvikande uppfattningar avseende regeringens förslag när det gällerutgiftsområdet 20 Allmän miljö- och naturvård är följande:Statens naturvårdsverkFör att på ett fullgott sätt ska kunnautföra sina uppgifter - att vara samlande och pådrivande imiljövårdsarbetet samt ansvara för uppföljning ochutvärdering - krävs det att deras resurser inte åderlåts på detsätt som regeringen föreslår. Speciellt utvärdering ochuppföljning av fattade beslut måste vara en prioriteraduppgift. anslår utöver denram som regeringen föreslår till anslag A 1 för det allmännamiljöarbetet och ytterligare för arbetet medsanering av miljöförorenade områden. Detta senare områdeär nu helt eftersatt och måste ges ny fart för att miljöskuldenpå detta område ska kunna betas av område för område.Totalt anslår vi alltså mer än regeringen till A1.Miljöövervakning m mAnslaget A 2 föreslås ökas med för blandannat fortsatta medel till det lokala Agenda 21-arbetet. Attförst bidra till att dra igång denna verksamhet men sedan intege tillräcklig "syresättning" för dess fortsättning är attförslösa redan insatta resurser, såväl ekonomiskt sommänskligt. Vi vill också att öronmärks tillfolkbildning i bioteknik. Dessutom bör fördelningen avmedel inom anslaget ske på ett sådant sätt att , tillförsäkras resurser så att maninte riskerar en reducering av nuvarande verksamhetsnivå.Bidrag till kalkningsverksamhet försjöar och vattendragForskningen talar sitt tydliga språk: det ärsamhällsekonomiskt lönsamt att kalka försurade sjöar ochvattendrag. Det är stor risk att många projekt kommer atttvingas bli avbrutna med den nivå på anslaget somregeringen föreslår. Detta förslag har fått berättigad kritikfrån många håll, bland annat ifrån som oroat frågar sighur de vattendrag som är gemensamma för våra länderkommer att påverkas.Visserligen är det på papperet ingen neddragning, men serverkligheten så ut att länsstyrelserna har haft en viss buffert och lyckatsomfördela anslag från projekt som inte har kommit igång överhuvudtaget tillsådana som pågått . är den möjligheten uttömd. För att viska vara säkra på att inga projekt ska behöva avbrytas, och regeringendärmed bokstavligt talat ha kastat pengarna i sjön, måste anslaget A 3 höjasmed 40 miljoner kr.Investeringar och skötsel förnaturvårdIdag är produktiv skogsmark nedanför den s kskogsodlingsgränsen avsatt som reservat. Den arealen måstepå sikt öka till . Behovet av reservat ärsärskilt stort för södra och samt Norrlandskustland. För att säkra den biologiska mångfalden och ta ettansvar för framtida generationers möjlighet att få ta del avnaturskog krävs det mer medel än vad regeringen förslår.Kristdemokraterna avsätter utöverregeringens förslag till anslag A 4. I konsekvens med dettavill vi bemyndiga regeringen att ikläda sigekonomiska förpliktelser i samband med förvärv avvärdefulla naturområden som innebär åtaganden om högst100 miljoner kr för . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprättande av ett klimatpolitiskt handlingsprogram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprättande av ett sekretariat för klimatfrågorna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kopplingen mellan familjepolitik och miljöpolitik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en komplettering och utveckling av BNP-begreppet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatteväxling,26. att beslutar om sådan ändring i naturresurslagen att det klartframgår att biologisk mångfald anges som riksintresse,37. att beslutar om sådan ändring i lagen om kemiska produkteratt det blir möjligt för kommunerna att debitera för tillsyn,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regeringens tidsödande hantering av ,9. att bemyndigar regeringen att för statens räkningåta sig ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av ellerintrångsersättning i värdefulla naturområden som innebär åtaganden omhögst för ,10. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag under utgiftsområde Allmän miljö- och naturvård anvisar anslagenenligt uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringA 1 Statens naturvårdsverk268 104+25 000A 2 Miljöövervakning m.m.85 452+10 000A 3 Bidrag till kalkningsverksamhet140 000+40 000 för sjöar och vattendragA 4 Investeringar och skötsel för291 473+175 000 naturvårdSumma för utgiftsområdet1 178 052+250 000