mot · GL02Ub489 · 1997-10-06 00:00:00 — anser till exempel att invandrare, med akademisk eller annan kvalificerad utbildning, efter ankomsten till skall få sin utbildning jämförd med motsvarande svensk och erbjudas deltaga i kompletterande utbildning och i speciella kurser i svensk yrkesterminologi. EU:s insatser på utbildningsområdet bör begränsas till att främja rörlighet och utbyte, inte till att harmonisera utbildningssystemen. De olika europeiska utbytesprogrammen har haft mycket positiva effekter på studentutbyte och utlandsstudier. De nya kontaktnäten med de öst- och centraleuropeiska länderna, bl.a. genom det s.k. TEMPUS-programmet, måste underhållas och utvecklas. I fall är framför allt kontakten med institutioner i av intresse, vilket gör Östersjösamarbetet till ett viktigt instrument. Utbytesprogram med länder utanför bör också främjas. EU har också instiftat ett antal framgångsrika forskningsprogram som har lett till ett utökat forskarutbyte och gemensamma forskarsatsningar. Även regeringen påpekar vikten av utbildningens internationella dimension. Detta engagemang klingar dock inte helt rent. Som tidigare nämnts vill man ju försvåra utlandsstudier, bl.a. genom att begränsa tiden för dessa studier med studiemedel samt genom försämrade möjligheter till extra studielån för terminsavgifter. Det kommer enligt regeringens egna beräkningar att innebära att antalet utlandsstuderande kommer att halveras de tre närmaste åren. Att i samma andetag plädera för internationalisering och genomföra dessa negativa åtgärder rimmar illa. Vi kristdemokrater säger givetvis nej till förändringarna och finansierar i vårt budgetförslag studiestöd för utlandsstudier på samma villkor som . Vi behandlar studiestödet mer ingående i en separat motion. Allt snabbare samhällsförändringar gör det svårt för unga studerande att bilda sig en uppfattning om vad som väntar dem efter studierna på arbetsmarknaden. Många av de utbildningar som erbjuds riskerar också att vara mindre relevanta . Det blir i det läget allt viktigare att vidareutveckla de utbildningsformer som ger möjlighet att bygga på kunskaper allteftersom förändringar sker. Studietiden bör i allt högre grad sträcka sig genom hela livet och inte bara fram tills dess att arbetslivet börjar. Som tidigare nämnts är distansutbildning en av de former som ger möjlighet till studier i flera olika, fritt valda skeden av livet. Även andra studieformer som fristående kurser, deltidskurser, kvällskurser och sommarkurser kan räknas in i samma kategori och bör därför främjas. Möjligheter till deltids- och distansstudier måste vara goda liksom till återkommande utbildning och fortbildning. En möjlighet att främja vidareutbildning som vi kristdemokrater föreslagit och som vi avsätter medel till i vårt budgetförslag är s.k. personliga utbildningskonton. Genom att tillåta skatteavdrag för avsatt kapital till ett utbildningskonto ges fler möjligheter och motivation att läsa vidare, vilket leder till en höjd utbildningsnivå. Detta utvecklas vidare i vår skattepolitiska motion. Studenternas rättssäkerhet behöver stärkas inom flera områden, till exempel när det gäller antagningsfrågor, examinationsfrågor, rätten att tentera och förekomsten av olika avgifter inom högskolan. Ju större den lokala friheten är desto viktigare är det att studenterna har möjlighet att få sin sak prövad. En översyn av detta bör genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens och högskolans respektive roller, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett oberoende ackrediteringsinstitut, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskolans ledning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarrekrytering och utveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rekryteringsmål, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antagningssystemet till högskolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det bör tillkomma 7 500 nya högskoleplatser , att beslutar tilldela de fria teologiska högskolorna 165 nya årsstudieplatser inom ramen för utbyggnaden av årsstudieplatser inom högskolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot social snedrekrytering, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om humanioras roll i utbildningen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om små och medelstora högskolor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fasta forskningsresurser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informationsteknik i undervisningen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationalisering, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om livslångt lärande, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studenternas rättssäkerhet. Skånberg (kd)