ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02A50 · 1997-05-12 00:00:00 — med anledning av förs. 1996/97:RR10 revisorers förslag angående undanträngningseffekter Undanträngningseffekter av arbetsmarknads-politiska åtgärderRiksdagens revisorer har på ett förtjänstfullt sätt redovisat läget när detgäller undanträngningseffekter beroende på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. En av slutsatserna i rapporten är att sysselsättningseffekterna avden förda politiken är lägre än vad den officiella statistiken överåtgärdsvolymer visar. Vidare redovisas att utformningen och inriktningenav de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan ha betydelse för graden avundanträngning.Revisorerna föreslår att regeringen ska redovisa en samlad bedömning avde arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas undanträngningseffekter. Problemetär att denna redovisning kommer att ta tid eftersom man först ska invänta enAMS-analys som ska avlämnas . Redan nu kan man dock draslutsatser som bör innebära en förändrad inriktning av arbetsmarknads-politiken. Dessvärre går regeringen åt andra hållet när man i 1997 årsekonomiska vårproposition föreslagit fler och mer av arbetsmarknadspoli-tiska åtgärder som just ger tydliga undanträngningseffekter och inlåsnings-effekter. Vi motsätter oss inte att regeringen för ska redovisa sinanalys men begär att regeringen nu ska ta till sig den forskning som finns pådetta område och inte genomföra förslag till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som uppenbart leder till undanträngningseffekter. Förslaget omresursarbeten är det tydligaste exemplet.Revisorerna konstaterar också att de volymmässiga krav som ställs påAMS kan leda till att kvaliteten på de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernareduceras. Det är inte ett egenvärde att redovisa stor åtgärdsvolym. Dettaöverensstämmer med den uppfattning som vi kristdemokrater tidigareframfört motionsvägen. Vi anser att man från AMS och Arbetsmarknads-departementets sida mer måste mäta effektiviteten i de arbetsmarknads-politiska åtgärderna. Vidare bör man inte fastställa absoluta tal för antaletåtgärder utan arbeta med intervall och därmed ha flexibilitet för att kunnasätta in mer av kvalitetsåtgärder som leder till ordinarie arbeten i stället föråtgärder som innebär ett arbetslöshetens eget kretslopp. En färsk studie frånNäringslivets ekonomifakta visar på ett övertydligt sätt hur den svenskaarbetsmarknadspolitiken har misslyckats med att få in arbetslösa på enordinarie arbetsmarknad. måste de politiska slutsatserna dras av denforskning och de studier som föreligger. Kvaliteten i åtgärderna måste sättasföre volymen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder som gertydliga undanträngningseffekter inte skall genomföras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en mer kvalitetsinriktad arbetsmarknadspolitik.
mot · GK02Fi46 · 1997-05-02 00:00:00 — att med avslag på regeringens förslag om överskott i deoffentliga finanserna på som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om målet balans i de offentliga finanserna över enkonjunkturcykel,3. att fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten till 705 miljarder kronorår 1998, och ,4. att med avslag på regeringens förslag godkänner denpreliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden åren 1998-2000som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad som anförts imotionen (tabell 2),5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av a-kassan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för tillväxt och företagande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förkortad sjuklöneperiod,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tjänstesektorn,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadspolitiken,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkning av egenavgifter fr.o.m. den 1januari 1998,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionalpolitiken,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkning av fastighetsskatten,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöpolitiken,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biståndspolitiken,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hushållssparande,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principer för energibeskattningen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beskattningen av lantbruksföretag,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om assistansersättning,19. att avslår regeringens förslag till lag om försök medresursarbeten,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamhet med särskilda projekt,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillfällig avgångsersättning,22. att beslutar om nya bostadsbidragsregler att gälla fr.o.m. den1 i enlighet med vad som anförts i motionen,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsbidraget,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lönebidrag,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om blockdatabas,26. att beslutar om ändring i förhållande till regeringens förslagtill tilläggsbudget för i enlighet vad som anförts i motionenoch tabell (bil. 1),27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsvillkoret för att få arbetslöshetsersättning,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringsbidragen för vindkraft och småskalig vattenkraft.
mot · GK02Fi47 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Som ett led i Socialdemokraternas och "sanering"av statens finanser beslutade de båda partierna att det fannsett antal människor som särskilt skulle drabbas avbesparingar. Det gällde handikappade barn, föräldralösabarn, pensionärer med låg eller ingen ATP och landets änkor.Av de fyra grupperna ovan är det än så länge bara deföräldralösa barnen som kommit undan dramatiskaförsämringar.Samtidigt som vårt lands svagaste får sin trygghet urgröpt skall vilångtidsfriska få höjd sjukersättning! Det är en cynisk politik som vimoderater aldrig kan acceptera.I samband med att de båda partierna, Socialdemokraterna och ,föreslog att ingångna avtal med landets änkor inte längre skulle gälla, våren1996, och att pensionen skulle sänkas protesterade vi moderater. Viupprepade våra invändningar mot förslaget i samband med budget-propositionen . Vi kommer att upprepa våra protester.Det finns ett mycket viktigt skäl till varför vi moderater vidhåller attänkepensionerna skall återställas till de nivåer som gällde före den 1 april1997. Det handlar om att partier har kommit överens omövergångsregler för ett antal kvinnor som ligger i skarven mellan två olikasystem - den gamla änkepensionen och den nya omställningspensionen.Denna grupp kvinnor har räknat med att vissa förutsättningar gäller ochanpassat sin ekonomi och sitt sparande efter detta. När nu regeringen ochCentern ändrar spelreglerna och dessutom gör det retroaktivt kan vimoderater inte annat än protestera. Vi står fast vid överenskommelsen från1988/89, och vi står fast vid löftet till landets änkor!Det är fullt tekniskt möjligt att redan från återställaänkepensionen till de nivåer som gällde före . Samma kan ske medomställningspensionen - som förkortades från . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar återställa änkepensionerna till de nivåer som gälldeföre i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar förlänga omställningspensionen från fr.o.m. i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Fi49 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Regeringen föreslår i tilläggsbudget till budget attden tidigare beslutade utbildningssatsningen inom det s.k.Kunskapslyftet bör kompletteras med ytterligare 10 000platser och man avser att tillföravuxenutbildningen ytterligare 30 000 platser till år 2000.Enligt propositionen kommer alla dessa platser att tillfallakommunerna.När det gäller den beslutade satsningen på vuxenutbildning, som tarsin början , har det visat sig att ett fåtal kommuner i praktikenräknat med folkhögskolor och studieförbund när de lagt upp planerna på attgenomföra sin del av utbildningen inom ramen för . Det ärkomvux som i praktiken fått monopol på utbildningen. Man har alltså inteföljt intentionerna i proposition och riksdagsbeslut i detta avseende.Det kan också påpekas att de utbildningar och den uppsökande verksamhetsom olika fackliga organisationer skall bedriva med de medel, 40 miljonerkronor, som har fattat beslut om, inte låter sig förenas med denpedagogik och inriktning som gäller för komvux, där ingen kurs startas innandet finns 20-25 deltagare.Dessutom har flera kommuner visat sig ha svårt att fylla de platser manansökt om, vilket däremot inte har gällt för folkbildningen, som med sinflexibilitet och stora kontaktnät lyckats rekrytera studerande till sinautbildningar.Folkbildningen har dessutom ett särskilt ansvar att rekrytera korttids-utbildade deltagare, invandrare och personer med funktionshinder, något somriksdagen framhållit som mycket positivt.Att inte räkna med folkhögskolor och studieförbund i den satsning påvuxenutbildning som föreslås i propositionen är således inte särskiltvälbetänkt. bör klart uttala att folkbildningen parallellt medkommunerna skall få i uppdrag att genomföra en del av den utökadevuxenutbildningen inom de ekonomiska ramar som är avsedda förKunskapslyftet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge folkbildningen en särskild utbildningsresurs inom det s.k.Kunskapslyftet.
mot · GK02Fi53 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Järnvägstrafiken söderutfrån StockholmI vårpropositionen finns ett kapitel 4, Politiska prioriteringar,som i avsnitt 4.8 behandlar Insatser för en ekologiskt hållbarutveckling. Där behandlas bl.a. trafikinvesteringarna iStockholm, och propositionen anger att det kommer attbehövas för fortsatta investeringarutöver aktuella statliga infrastrukturplaner.För en långsiktigt hållbar utveckling inom trafiksektorn är det viktigt attjärnvägsspåren söderut från erbjuder tillräcklig kapacitetför såväl fjärrtåg, regionaltåg som lokaltåg, så att trafiken inte behöverinskränkas på grund av bristande spårkapacitet.Riksdagen skall förvisso undvika att lägga sig i tekniska detaljer ochutpeka exakt hur infrastrukturinvesteringarna skall utformas. Däremot är detangeläget att man pekar på att dessa extra medel bör användas till att imöjligaste mån skynda på med kapacitetsökningen av järnvägen söderut frånStockholms central. Det handlar då om fyra spår söderut från StockholmSödra, om tre spår mellan och Södra samt omett förbättrat signalsystem. I samma investeringspaket ligger förstås också enalternativ lösning för nuvarande biltrafik över . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att kapaciteten utökas på järnvägsspåren söderutfrån möjligt.
mot · GK02Fi55 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition EU:s miljöstödRegeringen har äntligen beslutat sig för att att ökamedfinansieringen och därigenom göra det möjligt att ta hemresterande miljöstödsmedel till jordbruket som regeringenBildt förhandlade fram. Detta innebär en ökning avjordbrukets miljöprogram med från1998.Med vår erfarenhet av hur miljöprogrammen utformats, med in-vecklade regelverk som i flera fall motverkar sitt syfte, ser vi det som ytter-ligt angeläget att dessa nya medel kommer till rätt användning.Näringsläckaget från jordbruksmark är ett problem som angripits medregleringar och restriktioner av olika slag. Dessa har inte visat sig ha avseddeffekt. Läckaget i fortsätter oförminskat till havet, och vi harlångtkvar till målsättning om en halvering av kväveutsläppen.Vi vet att den mest verkningsfulla åtgärden är en restaurering av detvattenhållande landskapet, så att en reduktion av näringsämnen kan ske idammar och våtmarker på vattnets väg ut till havet. Vattenvårdsförbunden ivästra har i sina åtgärdsprogram konkret angivit hur och var enutbyggnad av dessa kvävefällor skall kunna ske. De har även uppskattatstorleksordningen på de medel som behövs . Totaltrör det sig om mellan en halv och en miljard kronor.En avsevärt större del av EU:s miljöstödsmedel borde riktas till sådanaåtgäder, särskilt i där de har störst effekt. Det är angeläget attregeringen i den vidare utformningen av jordbrukets miljöprogram tar detta ibeaktande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad medelstilldelning till anläggande av dammar och våtmarkerinom ramen för EU:s miljöstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att denna resursökning sker med tyngdpunkt mot .
mot · GK02Fi56 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition kommun har aktivt bedrivit ettmedvetet arbete över partigränserna för att fåhögskoleutbildningar lokaliserade till kommunen. Under denborgerliga fanns långtframskridna planer på att skulle bli en del av ennätverkshögskola med tre campus: Äpplet, Spiran ochKronan i södra . Efter majoritetsskiftet 1994ändrades planerna och beslut togs om att Södertörnshögskola skulle placeras i . De kommuner somredan hade viss högskoleutbildning skulle få visst tillskott avutbildningsplatser närmare 2000-talet.Andelen studenter i som går vidare till högre utbildning är lågjämfört med övriga länet, men också jämfört med övriga landet. Naturligtvisär inte avståndet till universitets- och högskoleutbildningar den endaförklaringen till detta. Man kan dock inte bortse från att det har en vissbetydelse om avståndet till högskoleutbildningar är kort eller långt.Regeringen aviserar nu i prop 1996/1997:150 att 15 000 högskoleplatserskall tillkomma . Om dessa platser, tillsammans med redantidigare aviserade platser, skall kunna ges ett bra kvalitativt innehåll kommerdet att krävas välutbildade lärare. Man kan i och för sig ifrågasätta omSverige kan klara av att få fram kompetenta lärare och tillsättabehövliga lärartjänster.Högskoleverksamheten i är redan, som framgår ovan, utlovad 300platser samt en successiv ökning av platsantalet framöver.Idag finns i kommunen cirka 900 platser, de flesta på KTH.Det vore en stor fördel för invånarna i flera Södertörnskommuner omantalet högskoleplatser kunde öka i . Det vore också en fördel omplatsökningen kunde tidigareläggas. En förutsättning för detta är givetvis attkvaliteten i utbildningen och hög kompetens hos lärarna kan säkerställas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsplatser förlagda till .
mot · GK02Fi58 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition De stoppade projekten i Göteborgsöverenskommelsen börigångsättas snarast.I Göteborgsöverenskommelsen var en av grundprinciperna att merparten avväginvesteringarna skulle lånefinansieras och att lånen i sin tur skullefinansieras med vägtullar och att kollektivtrafikinvesteringarna till stor delskulle finansieras med statsbidrag.Regeringen redovisade för innehållet i överenskommelsen (prop.1993/94:169). beslöt att bl a bemyndigaregeringen att låta ställa lånegarantier för vissa för-beredelsearbeten för vägprojekten inom en ram om högst 260 miljoner kronorsamt att godkänna att regeringen betalar ut bidrag till kollektiv-trafikinvesteringar. bemyndigades regeringen att tecknastatlig borgen omfattande för det fortsatta förberedelse-arbetet. har bemyndigat regeringen att låta Riksgäldskontoretteckna borgen för ytterligare för vägutbyggnader enligtöverenskommelsen.När slutbetänkande "Finansieringslösningar förGöteborgs- och Dennisöverenskommelserna" skulle remissbehandlas fram-kom det att flera politiska partier i inte längre accepteradevägtullsfinansiering.Regeringen beslutade därför att tills vidare dels stoppavägprojekt i överenskommelsen som skulle finansieras med Vägverketsordinarie medel och dels stoppa utbetalningar av statsbidrag tillkollektivtrafikprojekten.Enligt regeringens prop. 1996/97:150 har delvis omarbetat den ursprungliga överenskommelsen till ett nyttförslag. Regeringen avser att återkomma till med en mer detaljeradredogörelse för innehållet i den nya trafiklösningen för Göteborg.Detta innebär att den föreslagna ändrade överenskommelsen inte stämmeröverens med den ursprungliga som har ansett stå i överens-stämmelse med de uppsatta syftena och ändamålen. Vi anser att det trots dettaär viktigt att de tidigare stoppade utbetalningarna till kollektivtrafikobjektenkan återupptas mot bakgrund av att finansieringen av överenskommelsen denärmaste åren är säkrad med det i vårpropositionen föreslagna anslaget på500 . Dessutom bör destoppade vägprojekten kunna påbörjas enligt planer.De vägprojekt som skall lånefinansieras har också i praktiken stoppats dåregeringen inte har givit och i uppdrag attfortsätta att ta upp lån enligt de bemyndiganden som har givit.Även här bör finansieringen av förberedelser och byggande av de i tidenhögst prioriterade vägprojekten komma i gång . Därför bör regeringenbemyndigas att låta teckna statlig borgen för upp till 2,3miljarder kronor att användas av för av tidigare angivetändamål. Vidare bör bemyndiga regeringen att återupptautbetalningarna till kollektivtrafikprojekten. bör också bemyndigaregeringen att låta starta de stoppade ordinariefinansieradevägprojekten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att genomföra väg- och kollektivtrafikprojekt iGöteborgsområdet.
mot · GK02Fi60 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten vissa omfördelningar isyfte att täcka nödvändiga utgifter för ,och . Viifrågasätter inte behovet av de föreslagna utgifterna. Däremothar vi invändningar rörande den del av finansieringen som iregeringens proposition formuleras på följande sätt:"Regeringen anhåller därför om att ytterligare 2 941 000kronor anvisas på tilläggsbudgeten för budgetåret 1997.Detta finansieras genom indragning av anslagssparandeinom utgiftsområdet. "Vi har erfarit att regeringens förslag till finansiering bygger på ett beslutav där regeringen beslutar om indragning av anslag uppfördapå statsbudgeten för för , F 4 Svensktbiografiskt lexikon samt H 1.5 Livrustkammaren, ochHallwylska museet med sammanlagt 6 miljoner kronor.De berörda institutionerna har enligt vad vi erfarit räknat med att användamedlen i sin framtida verksamhet. Indragningen innebär att planerad verk-samhet ej kan genomföras. Vidare innebär regeringens "besparingsmetod" attinstitutioner på kulturområdet kommer att arbeta för att helt förbruka sinaanslag och inte skapa överskott som kan komma framtida verksamhet tillgodo. Denna i och för sig förkastliga strategi blir en naturlig konsekvens avregeringens agerande.I det här relaterade fallet har regeringen också valt att dra in medelmotsvarande medan det ökade anslaget för Naturhistoriskariksmuseet föreslås uppgå till 2 941 000 kronor.Vi föreslår att de medel som krävs för istället anvisas genom en motsvarande minskning på anslaget till Arbetetsmuseum. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att finansiera det ökade anslaget tillNaturhistoriska genom en motsvarande minskning av anslaget tillArbetets museum i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Fi61 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition I vårpropositionen aviserar regeringen den så kalladegenerationsväxlingen. Generationsväxling innebär att enperson som har tillsvidareanställning och uppnått en vissålder kan välja att frivilligt avstå sin anställning till förmånför någon yngre arbetslös. Regeringens avsikt är att isamband med höstens budgetproposition återkomma medkonkreta tekniska modeller för hur detta ska gå till.Den svenska arbetsmarknaden har förändrats dramatiskt.Andelen sysselsatta har minskat kraftigt. Omstruktureringarna i såväl privataföretag som offentlig verksamhet har varit omfattande. Detta har inneburit attmedelåldern i arbetslivet stigit väsentligt. Mest påtagligt är det i offentligasektorn. Men också inom andra delar av svensk arbetsmarknad harmedelåldern stigit på ett anmärkningsvärt sätt.Effekterna av den fallande sysselsättningen har därför blivit attungdomarna har fått det särskilt svårt att komma in i arbetslivet. Många harinte fått chansen medan andra enbart har kunnat pröva på arbetslivet i kortavikariat.Därför har vi i stora delar av landet en ungdomsarbetslöshet på 15-20procent. I vissa delar av landet är ungdomsarbetslösheten så hög som 40procent. kan vi konstatera att många äldre på arbetsmarknadengärna skulle vilja sluta innan man har uppnått åldern för ålderspension. Det ärtvå skäl man anför för detta önskemål: För det första känner sig många slitnaoch trötta efter ett långt arbetsliv. För det andra anser man att det är endåligstart på vuxenlivet att tvingas gå arbetslös , och man skulledärför gärna lämna plats för någon yngre om det kan ske på rimligaekonomiska villkor.Vi hälsar därför med tillfredsställelse den avisering regeringen görbeträffande generationsväxlingen. Det som i det sammanhanget är viktigt attbeakta är vilken åldersgräns som sätts för möjligheten att välja generations-växling. Den åldersgränsen får inte bli för hög för då är risken påtaglig attomfattningen av generationsväxlingen blir så liten att det inte påtagligtförbättrar ungdomarnas möjligheter att komma in i arbetslivet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åldersgräns i generationsväxlingen.
mot · GK02Fi62 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition I propositionen aviserar regeringen att införa ettförsäkranssystem för växthusnäringen och yrkesfiskarna vidinköp av bränsle till en lägre skattesats. Det är angeläget attdenna fråga blir löst på ett för dessa näringar godtagbart sätt.Den ordning som f.n. råder med återbetalning av för mycket erlagd skatt påbränsle och som även fortsättningsvis skall gälla för övriga näringar ochorganisationer innebär att skatten återbetalas av det särskilda skattekontoretiLudvika. Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att återbetalningenendast gäller förekommande energiskatter. Den del av mervärdesskatten somär hänförlig till den restituerade energiskatten blir däremot inte föremål föråterbetalning.Det är en högst otillfredsställande hantering. Det förekommer nämligen attexempelvis ideella organisationer är berättigade till återbetalning. Det kaninte vara rimligt att dessa organisationer eller övriga sökande som intebedriver skattepliktig verksamhet till mervärdesskatt tvingas att erläggamervärdesskatt på den del som avser den restituerade energiskatten. Genomen sådan ordning kommer nya krav på särlösningar för att undvika att erläggamervärdesskatt avseende det återbetalade beloppet. Det är en rättvisefrågasom måste lösas. Den restituerade energiskatten bör inrymma den mervärdes-skatt som är hänförlig till det restituerade beloppet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att denrestituerade energiskatten även skall inrymma den mervärdesskatt som ärhänförlig till det restituerade beloppet i enlighet med vad i motionen anförts.