mot · GL02Fi202 · 1997-10-06 00:00:00 — Lginkomsttagarna i har aldrig betalat s hga skatter som idag.Inte i ngot annat land r lginkomsttagarna s hrt beskattade.? Bostderna hller p att bli en nettoinkomstpost i de offentliga finanserna.Under 1990-talet har omfattande nedskrningar genomfrts i de mycketstora bostadssubventionerna. har skatten p boende stigit kraftigtunder de senaste ren. av hyran fr en normal bostad r olikaformer av skatt. Tv mnadshyror gr i fastighetsskatt. Kombinationen avkraftigt snkta rntesubventioner och kraftigt hjda fastighetsskatter gr attbostder vergr frn att vara subventionsobjekt till att bli skattesubjekt.Berkningar visar att skatteintkterna frn boendet kommer attverstiga utgifterna fr bostadspolitiken och att boendet i brjan av2000-talet kommer att generera tiotals miljarder till statskassan.? "Utlndska experter" erbjuds bttre skattevillkor . Sedan1980-talet har det funnits specialregler i den svenska skattelagstiftningenfr "utlndska experter". De hga skatterna i har ansetts varahmmande fr svenska fretags mjligheter att locka till sig och behllautlndsk nyckelpersonal. kan drfr en "utlndsk expert"arbeta i under sex mnader och betala hgst i skatt.Denna period kommer att frlngas till 36 mnader. Vi har en gruppsom uppfyller alla rimliga kriterier p ett skattefrlse.? Frmgenhetsskatten lttas fr vissa grupper och antas p sikt avskaffas.P grund av en inkonsekvens i den svenska frmgenhetslagstiftningenflyttade under vren ett stort antal svenska aktiebolag frn fondbrsensA-lista till dess O-lista. Sklet var att aktiegarna drmed kunde undvikafrmgenhetsskatt, vilket innebar att en del stora gare slapp betala skattersom versteg av deras inkomster. Dessa absurda konsekvenserhar regeringen sedermera frskt rtta till genom att fresl en retroaktivtverkande skatteregel fr brsnoterade aktier. Det som r viktigt i dettasammanhang r att regeringen tvingats ge upp mjligheten att beskattavissa av de allra strsta frmgenheterna. Den som ger ver 25 procentoch som gjort det slipper helt enkelt frmgenhetsskatten.vriga kommer dock inte undan. Hr r det uppenbart att regeringentvingats ge upp mjligheterna att frmgenhetsbeskatta de frmgenhetersom uppfattats som mest lttrrliga. En annan viktig signal om att statenhller p att frlora kontrollen ver denna beskattningsbas r att skatte-ministern har uttalat att han tror att frmgenhetsskatten lngsiktigtkommer att avskaffas.Detta r bara ngra exempel p hur det svenska skattesystemet hller p attomformas. De skattebaser som kan flytta mste ges bttre frutsttningar,annars kommer de helt enkelt att frsvinna. Om skattetrycket hlls ofrndratmste brdan av skatterna med ndvndighet omfrdelas till skattebaser sominte har lika ltt fr att undvika beskattning. Lttrrliga frmgenheter,humankapital och kompetens med en internationell avsttning fr lttareskattebrda, fastigheter - fretrdesvis bostder - och lginkomsttagarebeskattas hrdare.Vanliga lntagare som inte kan slja sin arbetskraft p en internationellarbetsmarknad och som helt uppenbart mste bo ngonstans betalar hgreskatt - den som kan flytta sitt kapital eller sin egen arbetskraft utanfr densvenska statens rckvidd mste behandlas mer varsamt. Om denna utvecklingtillts fortstta riskerar det hga skattetrycket att bli vr tids strsta klla tillorttvisa. Varje rimlig definition av rttvisa borde st i strid med enskattepolitik som tvingas skjuta brdan fr skatterna nedt.Det politiska uppdraget infr handlar om hur vi utifrn vramjligheter p bsta mjliga stt skall kunna dra nytta av de mjligheter somges av den globala teknologiska, ekonomiska och politiska utvecklingenP en lng rad omrden r bland de frmsta lnderna i vrlden, pen del omrden r vi bst i vrlden. Det r p den styrkan som vi skall byggafr framtiden.Vi kan frnya s att vrt land terigen blir ett rikt, arbetande ochtryggt samhlle. Den fortsatta stagnationen r inte pbjuden av historien. Detr vi sjlva som vljer vr framtid.5 Tre stora reformer - ett strukturpolitiskt uppdrag5.1 En sammanhllen strategi fr en frnyelse av SverigeFrnyelsen av handlar om att gra det svenska samhllet mer frut-sgbart, stabilare, rikare, tryggare och ppnare. Om att bryta den stagnatio-nens och efterslpningens bana som vi fljt . Den syftartill att terigen gra till ett land som vxer ekonomiskt och socialt,dr mnniskor kan, fr och vill arbeta och dr vi alla kan knna oss trygga ifrvissningen att vi har egen frmga att klara livets olika skiftningar.Frnyelsen av krver reformer som strker marknadsekonominsfunktionsstt, som ger ett nringsklimat i vrldsklass och som lggergrunden fr en stabil tillvxt och sysselsttningsutveckling som har sin grundi att det lnar sig att driva fretag, arbeta, utbilda och frkovra sig. Sverigeskulle kunna vara ett samhlle dr vi r bland de frmsta i varje konkurrens-kraftsunderskning. Inte bara fr att vi r duktiga p det som politiken intekontrollerar, utan fr att ocks politiken skapar de bsta av frutsttningarfr arbete och fretagande.Frnyelsen av krver reformer som gr det mjligt fr denenskilde att leva p sin egen ln. I ett tryggt och vxande samhlle r detfrst och frmst p vra egna insatser som vi mste tilltas vara beroende.Individer och familjer mste terigen tillerknnas rtten att genom egnaanstrngningar f det bttre. Den som arbetar mer skall f mer ver iplnboken. Den som satsar sin tid, sina besparingar och sin framtid pfretagande skall kunna bli rik p det. Den som studerar och utvecklar sinkompetens mste kunna f det bttre. I ett samhlle dr alla individer tilltsvxa genom arbete, fretagande och utbildning flyttas tryggheten frn statoch myndigheter till hushll och medborgare. Mnniskor kan knna sigtrygga i vardagen fr att de vet att de sjlva har frutsttningar att klarasig,om det hnder ngot ofrutsett.Frnyelsen av krver reformer som frtydligar, strker och kon-centrerar det offentligas uppdrag och ansvar fr mnniskors vlfrd. Statenskall vara stark dr den behvs och inte lgga sig i dr mnniskor kan klarasig sjlva. En socialt ansvarstagande politik tar inte ansvar fr vardagen fralla och envar utan r koncentrerad p att klara sina krnuppgifter. skall kunna knna sig trygga, inte fr att staten tar ansvar fr deras livutan fr att de vet att de lever i ett land dr man av egen anstrngning kan fdet bttre, dr det lnar sig att arbeta, spara och utbilda sig, dr det finnsenskola och en vrd i vrldsklass och dr det offentliga inte sviktar i det ansvarsom bara politiken kan klara av.Frnyelsen av handlar inte om att vnda upp och ned p detsvenska samhllet fr att skapa ett annat , utan om att skapa frut-sttningar fr ett annorlunda . Frnyelseuppdraget vxer ur insiktenatt skulle kunna vara ett kunskaps-, fretagar- och vlfrdssamhlle.Det r ett samhlle fr alla. Inte fr att staten kan ha ansvaret fr alla utanfr att var och en har ngot att bidra med i ett samhlle som vxer. Det r enfrnyelse fr alla drfr att det r var och ens rttighet att inte behva stutelst frn arbetsmarknaden, fr att det r varje kvinnas och mans rtt att ffrsrja sig p de inkomster som det egna arbetet inbringar och fr att detoffentliga klarar det ansvar som bara det offentliga kan ta.Frnyelsen av handlar om frihet, men drfr ocks om ansvar. Denhandlar om frndring och flexibilitet, men drfr ocks om trygghet ochfrankring. Den handlar om att minska den politiska makten, men drfrocks om att frstrka den. Frnyelsen skall ha den bredast mjliga fr-ankringen i det svenska samhllet, men den fr inte svva p mlet om vilkenriktningen mste vara.Sverige kommer inte g under utan frnyelsen. Alternativet till den politiksom hr presenteras r inte att samhllet som vi knner det strtar samman.Sverige r fortfarande ett rikt och civiliserat samhlle, dr de allra flestakanleva drgliga liv utan verhngande rdsla fr morgondagen och s kommerdet att vara , ven om vi vljer att fortstta i de sprsomnu r invanda.Alternativet till frnyelsen r stagnationen. D fr vi ett samhlle somsger nej till de fantastiska utvecklingsmjligheter som vr tid bjuder ochsom i stllet vljer att ska sig in i drmmen om det frgngna. Det blir ettfattigare, otryggare och trkigare samhlle. Vi kommer fortstta efterslp-ningen i vlstndsligan, vi kommer f allt svrare att klara vlfrden ochSverige kommer att bli ett stelt och socialt alltmer instabilt samhlle.Vi vill frnyelsen fr att vi r vertygade om att den br med sig lftet omngot bttre - inte fr att ngon eller ngot tvingar oss till den. Vljer vibortfrnyelsen frsitter vi chansen att gra till en del av den ekonomiskaoch teknologiska utveckling som hller p att frndra hela vr vrld.D kommer att stagnera. Ekonomin vxer lngsammare, det skapasfrre arbeten och mnniskor fr svrare att mta livets med- och motgngar.Att vi riskerar att frlora vr framtid r dock ett tillrckligt skl tillfrnyelsen. Fr varfr skall vi vlja bort ngot som vi skulle kunna f?Varfr skall vi frneka kommande generationer oss sjlva mjligheten att fleva i ett samhlle som vxer svl ekonomiskt som socialt och kulturellt?Det r fr att kan s mycket bttre som vi vljer frnyelsen framfren drm om att teruppleva , eller vad den alternativa visionen kantnkas bli.Frnyelsen av r inget ltt eller sjlvklart uppdrag och denkommer att ta lng tid. Framfr oss ligger ett genomgripande reformarbetesom berr politikens alla delar och dr reformer p ett omrde hngersamman med frndringar p ett annat. Politikens delar bildar en helhet.Frbttringar fr fretagsamheten hnger samman med mjligheterna tillarbete och egen frsrjning, som i sin tur hnger samman med individers ochfamiljers mjligheter till trygghet i vardagen.Om inte ekonomin vxer kan vi aldrig klara vrden och omsorgen. Om inteskolan fungerar kan vi aldrig klara tryggheten. Om vi inte kan f fler i arbeteklarar vi aldrig tillvxten. Varje steg mot ett ppnare och friare rviktigt, men om vi skall kunna dra nytta av alla de mjligheter som vi mtermste frnyelsearbetet g lngs en bred front.Sverige skulle kunna g igenom mitt uppe i ett frnyelsearbete,som p samhllets alla omrden ppnar nya mjligheter fr medborgarna.Nya mjligheter i vardagen och i arbetslivet, i skolan och i hemmet, frarbetstagare och fretagare, fr frldrar och elever. skulle kunnavara ett samhlle dr viljan till arbete, fretagande och frkovran terigen frkomma till produktivt uttryck, dr vi kan lita till en vrd och omsorg somfinns nr vi behver den och dr rtten att lyckas fljer av rtten attmisslyckas.Grundpelarna i en samlad strategi fr frnyelsen av r tre bredareformarbeten, som syftar till att kraftigt frbttra frutsttningarna frarbete och fretagande, att gra det mjligt fr vanliga lntagare att leva psina egna inkomster och att lgga grunden fr en ny social politik frtrygghet fr alla.5.2 En reform fr fretagande och arbeteDen svaga sysselsttningsutvecklingen r i srklass strsta ekono-miska och sociala problem. Dels fr att arbetslsheten r grunden fr atthundratusentals, kanske till och med miljontals, vuxna och barn lever i ensocial situationer dr otryggheten och oskerheten stndigt r nrvarande. Ettsamhlle som inte kan bereda plats fr sina medborgare p arbetsmarknadenfrnekar dem rtten till den trygghet som fljer av en egen frsrjning ochdet sjlvfrverkligande som ligger i att vara en del av den produktiva verk-samheten i samhllet.Men massarbetslsheten r ocks hela samhllets strsta ekonomiskaproblem. Att mer n en tiondel - kanske s mnga som en femtedel - avbefolkningen i produktiv lder inte deltar i produktivt arbete utgr enekonomisk belastning fr alla. I form av ett produktionsbortfall - skulle allaarbetslsa vara sysselsatta i produktivt arbete skulle tillvxtproblemvara lsta - men ocks i form av en allt tryggare skattebrda p dem somarbetar.Arbetslshetens logik r i denna del lika uppenbar som brutal. Det r desom arbetar som betalar fr dem som inte arbetar. S mste det vara. Det grkostnaderna fr deras arbete hgre och tryggheten i deras hushll mindre. Itider av stigande arbetslshet kan denna dynamik utvecklas till en negativspiral. Hg arbetslshet leder till hjda lnekostnader fr dem som hararbete, vilket ytterligare driver upp arbetslsheten, vilket ytterligare hjerlnekostnaderna osv.Arbetslsheten r drfr ocks det allt annat verskuggande hotet mot allaslngsiktiga trygghet, men ocks mot den offentliga vlfrdens krnverk-samheter. De offentliga kostnaderna fr arbetslsheten verskrider 100miljarder kronor per r. Vr ofrmga att p arbetsmarknaden bereda platsfr dem som kan, vill eller borde arbeta kostar mer n polisen, rttsvsendet,frsvaret, universiteten och barnbidragen tillsammans.Hri ligger en avgrande politisk utmaning. Att nedbringa arbetslshetenfr att ge mnniskor rtten till en egen frsrjning r avgrande fr att gradet svenska samhllet rikare och tryggare och fr att lngsiktigt skra vrd,skola och omsorg. Andra frgor fr vara denna underordnad. Kan vi inte gealla mjlighet att arbeta s klarar vi varken vlstndet, tryggheten eller detoffentligas krnuppgifter.I studien i Vl-frdsprojekt visar Mrten , Ilija Batljan och hur denfrsmrade sysselsttningen pverkat strukturen p de offentliga utgifterna:Fr del kan man konstatera att det skett en frskjutning av utgifter-na frn vrd och omsorg samt frsrjning vid arbetsofrmga och sjukdommot frsrjning och std vid arbetslshet - i synnerhet mot slutet av perio-den. (...) Detta pekar allts p att de kade utgifterna fr arbetslshetenfrmst drabbat vrden och omsorgen samt bidragssystemet fr de sjuka ocharbetsofrmgna. Det br dock betonas att dessa analyser endast omfattarperioden fram , d.v.s. fre genomfrandet av det stora sanerings-programmet.Arbetslsheten trnger undan andra offentliga taganden. Det r sjukvrdenoch stdet till samhllets mest utsatta som fr stryka p foten nr sysselstt-ningen viker.Mycket tyder p att 1997 kan bli det smsta ret fr svensk sysselsttningsedan mitten av och det vrsta arbetslshetsret sedan 1930-taletsslut. Enligt prognoser frn AMS kommer den ppna arbetslsheten att stigafr andra ret i rad och hamna p nstan fr 1997. Den totalaarbetslsheten kommer att verstiga . I budgetpropositionen grregeringen bedmningen att sysselsttningen minskar med 50 000 personerunder innevarande r. ven om konjunkturen vnder uppt och det gerutslag i en kad sysselsttning tror f p dramatiska fall i arbetslsheten.Det r fga meningsfullt att spekulera i huruvida regeringen kommeratt n mlet om halverad ppen arbetslshet till r 2000. Om man ser till dennuvarande utvecklingen frefaller det osannolikt. Att det skulle ske genomen expansion av den reguljra sysselsttningen frefaller n mer osannolikt.Men eftersom mlet formuleras som en halvering av den ppna arbetsls-heten vidgas frgan om hur det kan uppns. I budgetpropositionen redogrsrelativt ppet fr mjligheten att genom arbetsmarknadspolitiska tgrdereller genom att fra ut mnniskor ur arbetslshetsstatistiken visa upp "bttre"siffror.Om arbetslsheten bekmpas p det hr sttet eller genom att man "delarp jobben", "generationsvxlar" eller p annat stt endast frdelar befintligaarbeten kommer bekmpningen av arbetslsheten att bli en brda frsamhllet. Detta till skillnad frn vad som hnder om arbetslshetenbekmpas genom arbete - d utvecklas vlstndet och samhllet blir rikareav arbetslshetsbekmpningen.Att halvera den ppna arbetslsheten r fljaktligen i sig sjlvt ettotillrckligt ml - tminstone lngsiktigt. Siktet br stllas hgre. Detrimligapolitiska mlet borde vara att om 10 r ha avskaffat arbetslsheten som ettsamhllsproblem.Grunden fr att uppn ett sdant ml ligger i en helt unik utveckling avden svenska fretagsamheten. Misslyckas man med det finns det ingenmjlighet att arbetslsheten kan n radikalt lgre niver. Om arbetslshetenskall upphra att vara ett problem fr samhllet krvs det att det startastiotusentals nya fretag i . Frutsttningarna fr det skapas genom attvi i princip frbttrar oss p varje punkt i de konkurrenskrafts- ochfrihetsindex som redovisats ovan. mste f ett fretagarklimat iabsolut vrldsklass och en arbetsmarknad som knnetecknas av flexibilitetoch god produktivitetsutveckling.S lnge ver en och en halv miljon svenskar saknar lngvarig frankringp arbetsmarknaden och s lnge en tredjedel av alla 23-ringar ngon gngvarit beroende av socialbidrag r det svenska nringsklimatet inte tillrckligtgott.Fem punkter i en reform fr arbete och fretagande? Snkt skattSverige har inte rd med ett skattetryck som verstiger vra konkurrent-lnders med ver . De hga skatterna leder ofrnkomligt till attproduktionen frdyras och att det blir svrare att anstlla. har hgstskatter i ett EU som har klart hgre skatter n det vriga OECD-omrdet.? En fri arbetsmarknadArbetsmarknaden mste reformeras i grunden. Dagens brist p flexibilitethmmar svl tillvxten av nya riktiga arbeten som den samhllsekonomiskautvecklingen. stngs hundratusentals mnniskor ute frn arbets-marknaden p grund av en otidsenlig lagstiftning - formad i en annan tidsekonomiska och sociala frhllanden och idmssiga frutsttningar.Vi mste stlla upp nya regler fr arbetsmarknaden, grundade i de fr-hllanden som rder och som strker svenska lntagares mjligheter attklara sig p framtidens arbetsmarknad. Rtten till arbete mste terigen f bliviktigare n arbetsrtten.? Ett svenskt deltagande i det europeiska valutasamarbetetSverige hr hemma i det europeiska samarbetets krna. Av skerhets-politiska och andra skl r det sjlvklart att skall sitta med vidfrhandlingsbordet nr framtid diskuteras och beslutas. Motbakgrund av detta r ett svenskt EMU-medlemskap en naturlig konsekvens.Men ett svenskt deltagande i EMU:s tredje steg skulle ocks vara avstrsta betydelse fr vra ekonomiska mjligheter. EMU-medlemskapetskulle innebra att den landvinning vi gjort i inflationsbekmpningen skullekunna skras, likas att den statsfinansiella stabiliteten i skulle ka.Ett medlemskap skulle dessutom ha positiv inverkan p konkurrensen iSverige och knyta oss allt nrmare den europeiska marknad med vilken vibedriver merparten av vr handel.? En god energifrsrjningEtt som med optimism kan mta framtidens utmaningar msterimligen bejaka tekniken och utvecklingen. skall utnyttja de frut-sttningar vi har fr att p bsta stt kunna delta i konkurrensen p en alltfriare vrldsmarknad.En av dessa frutsttningar r tolv krnkraftsreaktorer i absolut vrldsklassvad betrffar skerhet och effektivitet. Om vi skall kunna bedriva elintensivmen nd miljvnlig produktion i vrt land r utnyttjandet av krnkraften enfrutsttning. Vi vet att de alternativ som fr nrvarande bjuds r svenskeller utlndsk fossilbaserad elproduktion.? Kunskap, kompetens och konkurrenskraftI en ekonomi dr kunskap blir den viktigaste produktionsfaktorn blirutbildningen den viktigaste frdlingsverksamheten. Om vi skall klara denframtida konkurrensen i en allt mer global ekonomi - utan att konkurreramed lga lner - r stndigt hjd och frbttrad kompetens den enda fram-komliga vgen. Det handlar om hur utbildningen r organiserad p varje nivi samhllet, frn till forskarutbildningen.Synen p utbildning mste generellt frndras. Den skall vara ett projektsom lper ver hela livet. Den skall i hgre grad vara den enskildes ansvaroch den mste lna sig.D kunskap r individuell och d det r individen som mste tillgodograsig den r det rimligt att utbildningssystemen i hgre grad individualiseras.De lngsiktiga reformer som krvs fr att uppn detta rr mycket mer n detvi normalt kallar utbildningspolitik. Det handlar lika mycket om skatter ochatt det mste lna sig fr individen att ka och frbttra sina kunskaper.Ansvar fr och vinster av nya och bttre kunskaper mste i hgre grad nidag falla p den enskilde. F omrden torde vara s illa lmpade fr politiskcentralstyrning som utveckling och inlrning av kunskap.5.3 En reform fr att det skall g att leva p sin lnAtt ha en egen frsrjning och att kunna leva p den r en grundbult i varjeindivids och hushlls trygghet. Den som saknar ekonomiskt handlingsut-rymme blir alltid utlmnad t ngon annan - man blir beroende av vnner,slktingar eller staten. Att veta att det r det egna arbetet och inte andrasbidrag som r basen fr frsrjningen r drfr bde en frga om frihet ochtrygghet.Friheten att bruka det man frtjnat p det stt som man sjlv nskar,tryggheten att kunna lsa livets bekymmer med egna medel. Friheten att intevara utelmnad t beslut fattade av politiker i riksdag och kommun eller avtjnstemn p socialbyrn eller frskringskassan. Tryggheten att varjemnad f ett lnekuvert som tcker livets ndtorft och litet till, eller kansketill och med betydligt mer n s.I takt med att samhllet blivit allt mer individualiserat och i takt med attmedborgaren i hgre grad mter situationer i livet som r unika fr honomeller henne kar dessutom betydelsen av ett eget ekonomiskt handlings-utrymme.Klyftan mellan den enskildes kunskap om sin egen situation och depolitiska beslutsfattarnas kunskap kar . Arbetslivets strre flexi-bilitet och pluralism gr att det inte lngre r sjlvklart att alla personerharungefr samma behov vid samma tillflle i livet.Mot denna bakgrund vore den naturliga utvecklingen att individens be-stmmandertt ver sina inkomster och kontroll i vardagen borde ka. Att vi- trots relativ efterslpning gentemot andra lnder - har blivit rikare bordeocks innebra att individer och familjer skulle ha ftt kad verblick ochvidare planeringshorisont.Men s r det inte. Under de senaste ren har utvecklingen tvrtom gtt imotsatt riktning. Den enskilde har ftt administrera en allt mindre andel avde egna inkomsterna. Skatterna har stigit.Fem punkter i en reform fr snkta och rttvisa skatter? Snkt skatteuttagOm skatterna skall snkas, fr det inte ske genom att andra skatter hjs. Desvenska skatterna r s hga att det r meningslst att tala om "andra"som man kan vltra ver dem p. Skattetrycket r p en s hg niv,, att det r en rent matematisk ndvndighet att skatterna rhga redan vid lga inkomster. Frestllningen att det finns ett obestmtantal "rika" med mer eller mindre outtmliga beskattningsbara resurser ochinkomster r falsk. Nr skatterna hjs r det vanliga lntagare som betalar.Ett snkt skattetryck till normal europeisk niv r den lngsiktigt viktigasteoch mest avgrande skattepolitiska prioriteringen. I ngon mening handlardet om tv sidor av samma mynt. Om vi inte snker skattetrycket kan vi intelyckas i vra andra skattepolitiska ambitioner och lyckas vi i vra andraskattepolitiska prioriteringar kommer skattetrycket att sjunka.? Snkta skatter fr lg- och medelinkomsttagareI betalar alla hga skatter redan frn lga inkomster. Fr de flestalg- och medelinkomsttagare r skatterna den helt dominerande utgiftsposteni hushllsbudgeten. Som vi konstaterat ovan r det inte bara s att lg-inkomsttagarna betalar hgre skatter n ngonsin tidigare - de betalardessutom mer i skatt n vad de fr tillbaka i bidrag. Den helt vervgandedelen av det skattesnkningsutrymme som skapas br drfr anvndas fr attsnka skatterna p arbetsinkomster.? tergng till marginalskattereformenFr sju-tta r sedan var de flesta partier verens om att ingen skall betalamer n av en extra inkomst och att endast en liten minoritetav alla lntagare skulle betala mer n i marginalskatt.Snkta marginalskatter r av avgrande betydelse fr en fungerande ochvxande ekonomi och fr incitament som gynnar arbete, sparande ochutbildning och motverkar bidragsberoende.? Snkt skatt p boendeBoendet hller p att bli ett nettoskattesubjekt i stllet fr ett bidrags-objekt. En del av detta r beroende p snkta subventioner till boendet, vilketr en ndvndig och nskvrd reform fr att f bostadsmarknaden att fungerabttre. Men det gller icke de omfattande fastighetsskattehjningar somgenomfrts under senare r. Dessa har dels frstrkt det svenska boendetsposition som ett av vrlden dyraste, men det har ocks inneburit att denspecifika bostadsskattesituationen fr en del hushll blivit ohllbar. Skatte-hjningarna har drivit en del mnniskor frn grd och grund.Snkta fastighetsskatter r en del av en viktig strategi fr anpassning av desvenska skatterna till en niv dr enskilda och familjer kan leva p sina egnainkomster.? Snkt skatt p sparandeUnder har det svenska nettosparandet stigit kraftigt, frn attunder lng tid varit mycket lgt och till och med negativt. Menven om sparandet r hgre n tidigare r det fortfarande lgt vid eninternationell jmfrelse.Det r av flera skl viktigt att det privata sparandet kar. Fr det frsta fratt skapa resurser fr investeringar.