ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Fö309 · 1997-10-06 00:00:00 — Försvarsmaktens behov av skjut- och övningsfält Försvarsmakten genomgår en omfattande modernisering/ strukturförändring. Brigaderna mekaniseras genom att infanteribrigaderna tillförs lätta pansarfordon och de mekaniserade brigaderna tillförs en ny generation stridsvagnar och nya lätta stridsfordon. Artilleriet tillförs nya datoriserade system för eldledning och ny effektivare ammunition med längre räckvidd och verkan . Luftvärnet tillförs nya svensktillverkade robotsystem. Kustartilleriet övergår från fasta till rörliga system. Parallellt med denna utveckling moderniseras ledningssystemet med hjälp av ny informationsteknik av hög internationell klass. Denna modernisering ger förbanden möjligheter att manövrera över större ytor och genomföra offensiv markstrid. För att uppnå denna förmåga fordras en omfattande kompetensuppbyggnad hos den anställda personalen samt en effektiv grundutbildning av värnpliktiga där olika förbandskomponenter samövar under effektiv ledning och under så krigsliknande förhållanden som möjligt. Därmed erhålls den bas av kunskaper och färdigheter som fordras för att organisationen skall kunna återta full krigsduglighet , som försvarsbeslut anger. För att kunna bedriva denna utbildning och för att ha möjlighet att genomföra den av beslutade återtagningen fordras skjut- och övningsfält där mekaniserade förband kan manövrera och skjuta. Även skarpskjutning i samverkan med artilleri, kustartilleri och luftvärn måste kunna genomföras. Dessa övningsfält finns främst i . Med hänsyn till att huvuddelen av de mekaniserade förbanden och de värnpliktiga också finns i så blir utbildningen så kostnadseffektiv som möjligt. Den omfattande mekaniseringen med inslag av ett betydligt större antal bandgående fordon reducerar också möjligheten att öva på civil mark med hänsyn till de olägenheter som det medför. Terrängen på skjut- och övningsfälten måste också, för att inte slitas ut, få tillfälle att återhämta sig. Innebörden av det är att trots nedgång i antalet brigader m.m. kan inte antalet övningsfält reduceras i motsvarande grad. Skjut- och övningsfälten i är en kritisk resurs för Försvarsmaktens utbildning av moderna förband men också en kritisk resurs för genomförande av återtagning. Det står helt klart att samtliga de skjut- och övningsfält som finns i är mycket väsentliga för Försvarsmakten. Dessa måste därför också få utnyttjas , om Försvarsmakten skall kunna fullfölja ålagda uppgifter. För att kunna utbilda våra värnpliktiga i till de krävande uppgifter som de kan ställas inför, måste möjligheterna att fullt utnyttja de nu tillgängliga övnings- och skjutfälten bibehållas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Försvarsmaktens framtida behov av skjut- och övningsfält i .
mot · GL02Fö310 · 1997-10-06 00:00:00 — När man betraktar de militära resurser som finns i vår omvärld, framstår som en stormakt i . har t.ex. många operativa ubåtar om man jämför med de andra och den svenska försvarsmakten flyttar fram sina positioner genom att utsträcka sina övnings- och spaningsområden på ett sätt som kan uppfattas som provocerande av våra grannländer i öst. Ubåtarna, robotbåtar, kustkorvetter, jaktflyg och andra offensiva militära enheter överskrider den svenska ekonomiska zonen på ett sätt som kan gagna krafter som vill motivera militära investeringar i vårt närområde. En sådan effekt av svensk militär övningsverksamhet är olycklig, både med tanke på det bidrag till rustningsspiraler som det kan medföra och den kontraproduktiva effekt som den svenska militären i så fall har på den säkerhetspolitiska situationen i . Jag anser att den svenska försvarsmakten bör sträva efter att öva inom den svenska ekonomiska zonen och uppträda på ett sätt som provocerar i minsta möjliga mån i övnings- och spaningsverksamheten med offensiva enheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Försvarsmaktens övningsverksamhet.
mot · GL02Fö314 · 1997-10-06 00:00:00 — Behovet och värdet för av en stationering av militära helikopterresurser i är stort och väldokumenterat. Den omfattande sjöfarten och den omfattande färjetrafiken, landets näst största flygplats, den industriella strukturen med hantering av stora volymer farligt gods, det omfattande yrkesfisket och den stora skärgårdsbefolkningen efter regionens kuster talar för att behöver en god beredskap för räddnings- och bekämpningsinsatser. Marinens tunga helikoptrar är en mycket värdefull resurs och även en nödvändig sådan för vissa civila uppdrag. Det civila säkerhetsläget har till skillnad från det militära inte förbättrats. Det kan därför ifrågasättas i vilken utsträckning besparingar inom försvaret bör riktas mot de delar som har störst betydelse för säkerheten inom den civila sektorn, i synnerhet som Försvarsmakten i fred fått en klar och tydlig uppgift att stödja det civila samhället vid svåra påfrestningar. De senaste årens erfarenheter av svåra sjöolyckor talar snarare för en förstärkning av räddnings- och miljöbekämpningsberedskapen. En god beredskap är också viktig för de mer vardagliga olyckstillbuden. 12:e helikopterdivisionen på har en mycket fördelaktig lokalisering inom med hänsyn till risksituationen, den faktiska insatsberedskapen, den väl etablerade samverkan för ledning, övning, räddningsinsatser och möjligheterna till fortsatt utveckling av denna samverkan. Nuvarande dimensionering av helikopterdivisionen med tunga helikoptrar och besättningar behövs för att upprätthålla en dygnet-runt-beredskap. En minskning av resurserna eller flyttning av ledningen för helikopterdivision kommer att försämra beredskapen och möjligheterna till effektiva räddningsinsatser på ett sätt som vare sig är motiverat eller acceptabelt. Det skulle också försvåra det omfattande samarbetet mellan helikopterdivisionen och marin kommande och den betydelsefulla militära verksamheten på . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bibehållande av ledningen för helikopterdivisionen på .
mot · GL02Fö316 · 1997-10-06 00:00:00 — har ett samarbete bedrivits mellan helikoptergruppen vid F 15 och med fokusering på gemensamma insatser vid flyg- och sjöräddning samt vid snabba sjuktransporter. En grupp sjukvårdspersonal som är aktiv inom ambulansverksamheten har genomgått utbildning i helikoptertjänst för att klara även denna typ av verksamhet. Det är framför allt läkare och sjuksköterskor inom narkos- och intensivvårdsområdet som har fått denna utbildning för att på detta sätt kunna ställa upp vid katastrofer, olyckor i otillgänglig terräng, sjöräddning, flygräddning m m. Då verksamheten vid F 15 nu har avvecklats i enlighet med senaste försvarsbeslut har det framkommit att även helikoptergruppen kommer att flyttas från till . En nedläggning av helikoptergruppen kommer att drabba flyg- och sjöräddning utefter samt försämra katastrofberedskapen och möjligheten till sjuktransporter inom regionen kraftigt. Vi anser att en helikoptergrupp skall stationeras i som är en naturlig ort för insatsberedskap i södra . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stationering av en helikoptergrupp i
mot · GL02Fö317 · 1997-10-06 00:00:00 — Frågan om ledning och styrning av totalförsvaret har återkommande behandlats av . infördes en ny lednings- och myndighetsstruktur efter ett grundligt utredningsarbete i den s k . Den innefattade stora förändringar i Försvarsmaktens centrala ledning och bl a inrättande av ett försvarsmaktsgemensamt högkvarter. Redan efter mindre än gav regeringen i uppdrag till en ny utredning, , att utvärdera resultatet av LEMO. Följaktligen har tiden för den nya organisationen att verka varit mycket kort och frågan är om en meningsfull utredning egentligen kan göras. Regeringen har emellertid, främst av besparingsskäl, velat gå vidare och avkrävt ÖB ett förslag som redovisades . Enligt vår mening borde den tidigare högkvartersorganisationen givits att sätta sig innan föranstaltningar om förändringar görs. Den beredningsgrupp som regeringen tillsatt har enligt vår mening givits ett alltför snävt uppdrag. Högkvarterets organisation kan inte ses isolerad från den politiska ledningen, styrningen och utvärderingen av försvaret. I partimotion 1997/98:U501 säkerhet och försvar har vi pekat på behovet av förstärkning av Försvarsdepartementets kompetens. Det är också angeläget att se över andra faktorer som t ex programindelning och gränssnitt och ansvarsförhållanden mellan riksdag, regering och myndigheter. En sammanhållen myndighet, Försvarsmakten, med en chef som är stark i bl a avvägning och produktionsledning är till gagn för verksamheten. Den politiska nivån får emellertid inte överlåta problemformuleringsprivilegiet till ÖB. Försvarsbesluten och 1996 är tydliga exempel på ett för ensidigt beroende av underlag från myndigheterna främst vad gäller strategiska och operativa frågor och krigsorganisationens utformning. Dessa frågor borde också belysas av den beredningsgrupp som tillsatts inom . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försvarets ledning och styrning.
mot · GL02Fö318 · 1997-10-06 00:00:00 — Förläggning av flygburna signal- och radarspaningen Med anledning av regeringens förslag till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 6 att den flygburna signal- och radarspaningen i fred på Malmen samt flygtransportresurserna i lokaliseras till . Försvarsmakten har utrett frågan och presenterat ett underlag som i en rad viktiga avseenden bygger på felaktiga förutsättningar och i övrigt uppvisar allvarliga brister vad gäller de ekonomiska beräkningarna. Detta har visats i av gjord analys av FM:s utredning. Flygburna signal- och radarspaningen är nu lokaliserad till Malmen och är en mycket väl fungerande verksamhet organisatoriskt, rekryteringsmässigt, tekniskt och operativt. Verksamheten drivs på effektiva ekonomiska villkor. Malmen inrymmer förutom flygvapnets verksamhet, Östgöta arméflygbataljon AF2, FMV Prov (avgörande för de båda flygsystemens utveckling framåt) FFV Aerotech (hyresvärd och teknisk support till flygsystemen). Dessutom finns i och andra underhållsresurser vad avses flygplansunderhåll som ökar tillgängligheten och förbilligar verksamheten. Berörd verksamhet på Malmen sysselsätter drygt 70 personer varav ca 30 pendlar från (med starkt hotad arbetsmarknad). Samtliga centrala fackliga organisationer (LO, och ) förordar lokalisering till Malmen. Lokaler och annan infrastruktur på Malmen är i mycket gott skick och stegvis utvecklingsbar inom rimliga ekonomiska ramar. Transportflyget (VIP) fungerar väl på och kan om så blir nödvändigt med god marginal placeras på Malmen. ligger tekniska ansvaret, drift och underhåll av VIP-verksamheten på Malmen. I samband med försvarsbeslut fastslogs att en bärande princip var att ej flytta verksamheter som krävde stora nyinvesteringar. Om flyttning skulle ske krävdes betydande effektivitetsvinster. Ett beslut om flyttning från Malmen till betyder att man frångår dessa principer. En flyttning till () kräver investeringar på nivån 200 milj.kr. Om verksamheten behålls på Malmen behövs i princip inga investeringar. Då inga driftsmässiga vinster ej heller uppnås med flyttningen till föreslår vi att den flygburna signal- och radarspaningen fortsatt lokaliseras till Malmen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggningen av den flygburna signal- och radarspaningen.
mot · GL02Fö319 · 1997-10-06 00:00:00 — Förläggning av flygburna signal- och radarspaningen Med anledning av regeringens förslag till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 6 att den flygburna signal- och radarspaningen i fred på Malmen samt flygtransportresurserna i lokaliseras till . Försvarsmakten har utrett frågan och presenterat ett underlag som i en rad viktiga avseenden bygger på felaktiga förutsättningar och i övrigt uppvisar allvarliga brister vad gäller de ekonomiska beräkningarna. Detta har visats i av gjord analys av FM:s utredning. Flygburna signal- och radarspaningen är nu lokaliserad till Malmen och är en mycket väl fungerande verksamhet organisatoriskt. Rekryteringsmässigt, tekniskt och operativt. Verksamheten drivs på effektiva ekonomiska villkor. Malmen inrymmer förutom flygvapnets verksamhet, Östgöta arméflygbataljon AF2, FMV Prov (avgörande för de båda flygsystemens utveckling framåt) FFV Aerotech (hyresvärd och teknisk support till flygsystemen). Dessutom finns i och andra underhållsresurser vad avses flygplansunderhåll som ökar tillgängligheten och förbilligar verksamheten. Berörd verksamhet på Malmen sysselsätter drygt 70 personer varav ca 30 pendlar från (med starkt hotad arbetsmarknad). Samtliga centrala fackliga organisationer (LO, och ) förordar lokalisering till Malmen. Lokaler och annan infrastruktur på Malmen är i mycket gott skick och stegvis utvecklingsbar inom rimliga ekonomiska ramar. Transportflyget (VIP) fungerar väl på och kan om så blir nödvändigt med god marginal placeras på Malmen. ligger tekniska ansvaret, drift och underhåll av VIP-verksamheten på Malmen. I samband med försvarsbeslut fastslogs att en bärande princip var att ej flytta verksamheter som krävde stora nyinvesteringar. Om flyttning skulle ske krävdes betydande effektivitetsvinster. Ett beslut om flyttning från Malmen till betyder att man frångår dessa principer. En flyttning till () kräver investeringar på nivån 200 milj.kr. Om verksamheten behålls på Malmen behövs i princip inga investeringar. Då inga driftsmässiga vinster ej heller uppnås med flyttningen till föreslår vi att den flygburna signal- och radarspaningen fortsatt lokaliseras till Malmen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggningen av den flygburna signal- och radarspaningen.
mot · GL02Fö321 · 1997-10-06 00:00:00 — I regeringens budgetproposition under utgiftsområde 6 Totalförsvaret, föreslås bl.a. att vädercentral Syd läggs ned. Motivet uppges vara en följd av en sammanslagning av försvarets vädercentraler. Vi har svårt att finna någon stor effektivitetsvinst eller ekonomisk vinst i synnerhet om man ser till alla olika uppgifter det kan bli frågan om såväl i fredstid som i en kris eller ett krigsläge. Förslaget grundar sig på en utredning som har flera allvarliga brister. Vi saknar en funktions- och konsekvensanalys av förslaget, och än allvarligare, en analys av det framtida behovet av vädertjänst inom Försvarsmakten. Att ha en enda vädercentral, vilket blir följden om förslaget genomförs, är en enorm risktagning, både kvalitets- och säkerhetsmässigt. Med krav på ett kostnadseffektivt försvar går det inte att bortse från verksamhetsanpassade prognosers betydelse för effektiv förbandsproduktion och vidare möjligheter att effektivisera materielanvändning och förnödenhetshantering samt minska energikostnader. Inom Försvarsmakten är alltid försvarets vädertjänst en del i säkerhetstänkandet. När nu Försvarsmakten dessutom har krav på sig att stödja det civila samhället vid kris och katastrofer samt att delta i internationella operationer är det helt oförsvarbart med endast en central. Eftersom vädertjänsten har ett nära samarbete med ledningsfunktionerna inom försvarsmakten bör det rimligen inte heller beslutas om vädertjänstens organisation innan ledningsstrukturen är klarlagd. är ett avlångt land med en framtida inriktning på tre försvarsområden Nord, Mitt, Syd. Vi utgår från att det blir viktigt att samordna vädertjänsten med försvarets operativa verksamheter inom respektive militärområde inte minst i ett kris- eller krigsläge. Vi känner oro för den ökade sårbarhet som en koncentration av verksamheten till en enda större enhet skulle innebära. Eftersom försvarets ledningsorganisation ännu ej är slutligt fastlagd, anser vi att regeringen bör uppskjuta avgörandet om försvarets vädercentraler. "Återtagningsförmågan", från det bantade försvaret enligt försvarsbeslutet , till ett större och operativt starkare, om nya hotsituationer uppstår, blir svårare vid en koncentration av vädercentralerna till en enda enhet. En sammanslagning av försvarets vädercentraler skulle sannolikt åsamka Försvarsmakten onödiga kostnader eftersom ledningsstrukturen (, Flygkommando, Marinkommando, HKV) fortfarande diskuteras samt att underlaget till förslaget om nedläggning av vädercentral Syd innehåller allvarliga brister bör nuvarande vädercentralorganisation gälla tills vidare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att behålla vädercentral Syd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om koncentration av försvarets vädercentraler till en enhet, att hos regeringen begär att avgörandet om vädertjänstens organisation senareläggs tills ledningsstrukturen inom Försvarsmakten är klarlagd.
mot · GL02Fö323 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen försämrar förutsättningarna för 12:e helikopterdivisionen på i budgetpropositionen. Dels föreslås att ledningen för helikopterdivisionen flyttas från till division syd i . Dels föreslår regeringen en märklig flyttningskarusell enligt följande. Först skall två tunga helikoptrar flyttas från F 7 i till , skall en tung helikopter flyttas från till . Därefter skall två av helikoptrarna på finnas i . Sammantaget kommer bara att ha tre tunga maskiner här jämfört med de fyra har . Genom att ledningen flyttas upphör 12:e helikopterdivisionen . har längsta kust, med en sammanlagd längd av . är det område i som har mest intensiv fartygstrafik, bland annat med stora transporter av miljöfarligt gods till , och . Trafiken i farvattnen mellan svenska och är mycket omfattande, internationellt sett är det förmodligen enbart fartygstrafiken i som är mer intensiv. Orsaken till den täta sjötrafiken är att nästan hela sjöfarten till och från Östersjöhamnarna går utefter svenska . är dessutom största hamn med omfattande fartygstrafik, inklusive passagerarfärjor. Vi har också ett livskraftigt yrkesfiske i och , som bedrivs året runt. Enbart värdet av yrkesfisket i detta område beräknas till . Det bör heller inte glömmas bort att och läns skärgårdar har många samhällen som saknar fast landförbindelse. Därför är också småbåtstrafiken särskilt intensiv i kustbandet. Till detta kommer fritidsbåtar och utländska gästbåtar. Helikopterdivisionen på har funnits och förfogar över fyra tunga och har därutöver tre lätta helikoptrar. Arbetsuppgifterna är följande: räddningsuppdrag vid olyckor till sjöss sjuktransporter vid akuta behov havsövervakning och ubåtsskydd. Helikopterdivisionen genomförde ett 70-tal utryckningar. Regeringens förslag till försvagning av helikopterdivisionen på måste avvisas, bara tanken att minska antalet stationerade helikoptrar på som snabbt kan rycka ut i sjöräddningsuppdrag är befängd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslaget att minska resurserna för 12:e helikopterdivisionen på .
mot · GL02Fö324 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringens förslag som gäller den framtida organisationen av Försvarsmaktens helikoptrar är enligt vår mening väl avvägt. Den stora betydelse som helikoptrarna har i samband med räddningsuppdrag är värdefull. I vissa sammanhang är de av helt avgörande betydelse vid olyckor till sjöss och i skärgården. Vid F 17 i finns det en lång erfarenhet av räddning av människor i olika nödsituationer, både vad det gäller civila och militärer. Helikoptrarnas egentliga uppgift är att ingå i vår krigsorganisation, att kunna rädda piloter som havererar eller, för marinens del, att jaga ubåtar. Ett bra sätt att träna för krigsuppgiften är att rädda civila i sjöolyckor eller att hjälpa akut sjuka på skärgårdsöarna med transport till sjukhus och detta sker också . Denna viktiga samhällsnytta skulle kunna göras ännu mer effektiv om räddningshelikoptrarna fick värmekameror. En sådan kamera kan t ex vara det hjälpmedel som gör att det försvunna barnet kan finnas snabbt och därmed innan det är försent. Att utrusta samtliga räddningshelikoptrar med värmekameror är en ringa kostnad i sammanhanget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utrusta räddningshelikoptrarna med värmekameror.
mot · GL02Fö325 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen har tillstyrkt ÖB:s förslag vad gäller Försvarsmaktens organisation av helikopterförband och FRÄD-grupper. Enligt förslaget föreslås att helikopterverksamheten i och slås ihop till en enda division med som bas. Att omstationera FRÄD-gruppen till för att sedan återvända till och där utföra de uppgifter som man utförde innan den eventuella flytten är både ur personal- och kostnadssynpunkt förkastligt. En flyttning av Marinens personal från för att ge plats åt FRÄD-gruppen verkar ogenomtänkt. Alla skäl talar för att FRÄD-gruppen bör ligga kvar på där den även framgent kommer att verka. Det finns dessutom inga nybyggnadsbehov av hangarer på utan befintliga hangarer kan med viss renoveringsinsats inrymma 2 hkp10. Detta innebär att nybyggnadsbehovet på för Såtenäsgruppen uteblir. Enligt FB-96 skall Försvarsmaktens helikopterorganisation innehålla 5 st divisions/bataljonsenheter. I propositionen föreslås 4 (syd, mitt, ost och nord). Detta får till följd att divisionen Syd (baserad på två platser) skall betjäna ett område med halva befolkning, två marinkommandon, tre flygflottiljer, merparten av svensk industri, huvuddelen av oss omgivande sjö- och flygtrafik. På grund av ovan angivna skäl föreslås att ytterligare en division tillförs Division Väst bestående av 12:e helikopterdivisionen, FRÄD-gruppen och FRÄD-gruppen . bör stationeras på respektive nämnda flottilj och ledningen bör finnas på . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en Division Väst.