mot · GL02Ub208 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi anser att kommunernas inflytande vad gäller godkännande av fristående gymnasieskolor skall minskas. Det skall vara utbildningens kvalitet som skall sättas främst vid beslut om godkännande av fristående gymnasier. En modern lärlingsutbildning måste skapas. Huvudproblemet är att för få företag ställt upp med nödvändiga lärlingsplatser och att arbetsmarknadens parter inte visat vilja till att ta nödvändiga initiativ. Ytterligare ett problem har varit att eleverna inte fått information om de möjligheter som redan finns. Lärlingsutbildningen bör ligga under ett eget program i gymnasieskolan Lärlingsprogrammet. För många elever och utbildningar är en kombination av skolutbildning och utbildning på en arbetsplats bättre än helt skolförlagd undervisning. Vi föreslår att lärlingsutbildningen ges följande modell. Företaget/arbetsplatsen ges ersättning motsvarande kommunens kostnad för yrkesutbildningen , som lärlingen under det tredje och fjärde året ges ersättning från arbetsplatsen i relation till den insats som lärlingen gör i produktionen. Utbildningen skall avslutas med ett gesällprov, framtaget av branschkunniga, och leda till en yrkesexamen. 15 Inför en modern gymnasieexamen Det är hög tid att införa en modern studentexamen i gymnasieskolan för alla elever som fullgjort ett nationellt program. Innehållet i denna examen måste ha två alternativa inriktningar, den ena gällande studieförberedande utbildningar och den andra yrkesinriktade. Innehållet i resp examen måste arbetas fram i samverkan med universitet och högskolor resp berörda branscher. Examenskriterierna skall syfta till att tydliggöra elevens kunskaper och kompetens och är ett sätt att nationellt kvalitetssäkra alla gymnasieutbildningar. Det är angeläget att svensk gymnasieexamen ges ett sådant innehåll att den är internationellt användbar. I samverkan med bör några gymnasieskolor ges i uppdrag att utveckla formerna för att tillvarataga och erkänna utbytesstudenters kunskaper när de kommer tillbaka efter utlandsstudier. En elev som gjort studieavbrott i gymnasiet för studier utomlands skall få det inskrivet i sitt slutbetyg. Hur svenska skolor tar emot utbyteselever från andra länder behöver utredas. Vi anser att som skickar iväg hundratals elever på gymnasienivå för längre och kortare studier också måste ta ett ansvar för att ta emot elever från andra länder på ett positivt sätt. Många utbytesprogram besväras av svårigheter att ta emot intresserade ungdomar i , vilket är olyckligt. 16 En ny yrkeshögskola Vi vill införa en ny yrkeshögskola. pågår det försöksverksamhet med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Det är ingen överdrift att påstå att denna har varit mycket framgångsrik. Ansökningarna om att få starta kvalificerade yrkesutbildningar har vida överstigit de tilldelade platserna. Vi har tidigare pekat på bristen på platser och har satsat betydligt mer resurser än vad regeringen har gjort. Visserligen har regeringen ökat antalet platser -97 och man tidigarelägger 1000 platser nu -98, men det räcker inte och ambitionsnivån från regeringens sida är alldeles för låg. I budgetpropositionen skriver regeringen att man tillsatt en arbetsgrupp inom som bl.a. med utgångspunkt från försöksverksamheten skall förbereda ett regeringsförslag om den kvalificerade yrkesutbildningens framtid. Det är viktigt att regeringen återkommer till med förslag om huvudmannaskap, inriktning, framtida finansiering etc. och att kan fatta ett beslut . Redan när regeringen lade propositionen om att inleda en försöksverksamhet ville vi moderater ha ett betydligt flexiblare system som innebär flera examina, olika studietid, lärlingslön för att nu nämna några inslag. Erfarenheten av försöksverksamheten visar att det bör bildas en ny yrkeshögskola som är parallell till högskola och universitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allmän skolstart vid och möjlighet till individuell skolstart, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om individualisering av undervisningen i skolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betyg och skriftliga omdömen i grund- respektive gymnasieskolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter att lägga ut undervisning på entreprenad, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffa timplanerna för grund- respektive gymnasieskolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten att välja skola och ett aktivt skolval, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyelse av skolans arbetsformer och satsning på den nya informationstekniken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktiva stödinsatser för att nå kunskapsmål, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nationella prov i , att hos regeringen begär förslag om att inrätta ett fristående och uppföljning i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utveckla formerna för internationell utvärdering av utbildningen i olika länder, att hos regeringen begär förslag om en nationell skolpeng i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans styrning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elevernas inflytande och ansvar i skolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av lärarcertifikat, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en reformering av lärarutbildningen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av en modern gymnasieexamen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en reformering av gymnasieskolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en ny yrkeshögskola.