mot · GK02Jo14 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:64 Alternativ till traditionell burhållning av höns SammanfattningAtt en höna inte kan få behov som att flaxa och röra sig,sprätta, undersöka, värpa avskilt i rede m m tillfredsställda ien bur är uppenbart för alla som sett en på"grönbete". Dessutom ger orörligheten i burar en mängdsjukdomar och stereotypa beteenden, en del orsakade avständig stress. Hönan får betala ett högt pris för kraven påeffektivitet och billiga ägg. kostade ett kiloägg 80 minuters arbete för en medelinkomsttagare, idagendast . Det är inte rimligt. Hönsen måste ges ettbättre liv. Det har vi råd med.Därför anser vi att förbudet att ha värphöns i burar skall bestå och träda ikraft 1.1 1999. Eftersom så gått anser vi dock att det måste blimöjligt att få dispens för förbudet. Vi vill dock tidsbegränsa dispens-möjligheten till högst en insättning värphöns efter 1.1 1999. För att förhindraatt gamla burar nu byts mot nya anser vi att detta inte skall tillåtas.För att komma ifråga för dispens skall producenten klara så högt ställdadjurskyddskrav som är möjligt i en bur. Anläggningen skall också klara dekrav som finns i miljöskyddslagen och skötsellagen och producenten skall haskött sin salmonellaprovtagning prickfritt. Antal höns per yta i burarna fårinte överstiga andra system. Äggen skall märkas som burägg. de gröna är kritiskt till den nya teknikprovning som skett avde högintensiva systemen. Detta utvecklas i motionen. Med den utformningprovningen fått har äggnäringen inte givits möjligheter att utvecklas. Inteheller har erfarna och idérika äggproducenters kreativitet utnyttjas. Fråganhar byråkratiserats och gått i stå. Vi är mycket kritiska till att ingenoberoen-de utvärdering av erhållna resultat gjorts, att sådana resultat där problemenuppenbarligen inte kunde belasta de system som testats inte tagits bort.Parallella undersökningar i burar i produktion för att just eliminera sådant harinte förekommit. Inte heller finns undersökning av olika hybrider. Nyaerfarenheter redovisas inte och gamla siffror, nu förklarade och åtgärdade,används för att stoppa godkännande av de högintensiva systemen. Detta redo-visas i motionen.Vi anser därför att det är dags att godkänna de system som testats i nyteknikprovning och att regeringen skall ge i uppdrag att fåfram regler för hönshållning, dels för täthet - mängd höns per m2 - för dessanya system, dels för djurskyddskrav som skall vara lika för samtliga system.Rådgivning och veterinärkontroll behöver byggas upp.Hönsen har utsatts för en extrem avel. Dagens höna värper 60 ägg mer perår än en höna , vilket betyder 320-350 ägg . Att en sådanextrem avel gett genetiska defekter är inte förvånande, och många av deolikheter som noterats mellan hybriderna i ny teknikprovning är sannoliktorsakat av sådant. Det är därför dags att se över vilka hybrider som skallfinnas i landet, eftersom det i inte får finnas djur med genetiskadefekter som orsakar lidande (jfr köttrasen Belgisk Blå). Att värpa ägg som ärså stora att de inte kommer ur hönan är ett sådant exempel. Det kan ocksåfinnas skäl att undersöka om kraven för att ha höns i olika system skall varalika för alla hybrider.Miljöpartiet de gröna anser att målet att av yta skall varaekologiskt odlad , något vi anser vara ett delmål, skall kompletterasmed ett likadant för äggproduktionen. Det innebär att dagens ca 13 000 hönssom producerar ekologiska ägg skall öka till 610 2000. Dessa höns fårgå ute och de är de enda hönsen i produktion som måsteges tillfälle att solbada, krafsa i jord och se solen.I många länder, t ex , och , finns ett tak för hurmånga höns en äggproducent får äga. finns jätteanläggningar med150 000 höns eller mer i . I får man ha 2 000 höns, i Schweiz12 000. Skälen till begränsningarna är flera, såväl regionalpolitik, beredskapsom sjukdomsspridning hos hönsen anges. Vi anser att regeringen skall seöver en sådan tingens ordning och sätta tak även i Sverige.Det svenska ägget är ännu unikt. Än klarar endast och desvenska kraven på salmonellafrihet. Det betyder att än finns endastkonkurrens om den svenska äggmarknaden från , en konkurrens somuppgått till som mest. Men i EU blir antalet konsumenter som efterfrågarlivsmedel från djur som haft ett bra liv allt fler. Genom att ställa om densvenska äggproduktionen till produktion av ägg från frigående höns och dettakombinerat med salmonellagarantin borde den svenska äggproduktionen hastora möjligheter att expandera och ta marknadsandelar bland de konsumentersom är villiga att betala för djurvården. För den svenska konsumenten innebäromställningen en merkostnad för ägget på eller på en 6-pack ägg. (Burägg jämfört med ägg från lågintensiva system.) Hönan är värddet.Inledning"Frihet är det bästa tingSom sökas kan all världen kring. "(Biskop , )Alla som sett en flock kor släppas på bete eller gris gyttjebada i solen känner med djuren hur skönt det äratt röra sig fritt och få bete sig som en ko eller gris skall.Detsamma gäller naturligtvis också höns. Glädjen hoshönsen när de får ta hela trädgården i besittning är påtaglig.Allt ska undersökas och det både flaxas och springs. Det ären härlig syn och en djup tillfredsställelse att höra detförnöjda småpratandet i flocken. Att alla dessa behov ochbeteenden inte kan tillfredsställas i en bur är bara alltföruppenbart.Följande motion är skriven med hönsens bästa för ögonen, men också meden stark önskan att svensk äggnäring ska ges möjlighet att utvecklas. Med ettsalmonellafritt ägg i kombination med höga djurskyddsvärden borde svenskäggnäring ha goda förutsättningar att ta betydande delar av den marknad i EUmed konsumenter som efterfrågar sådana produkter och är villiga attbetala för dem.När burförbudet kom 1988 var det hönans möjlighet till naturliga beteendensom stod i fokus, men också det faktum att en onaturlig miljö orsakar stressoch därmed lättare sjukdom hos djur. När burarna blev allt vanligare ansågs fjäderplockning bero på att hönsen satt i bur. Många producenteransåg att det inte gick att ha burhöns utan att näbbtrimma. Veterinärer specialiserade på samband djurmiljö/hälsa fann också attflera defekter som skelettskörhet (bröstbensdeformation), fotskador ochleverförfettning (FLHS) ökade kraftigt i och med det stillasittande livet pånätgolv. Många höns uppvisade också stereotypa beteenden liknande demman kan se hos djur i för trånga djurparker. Ett liv i bur för hönan är möjligenbekvämt för äggproducenten, men hönan har fått betala dyrt för"effektiviseringen" och kraven på billiga ägg.Beslutet att förbjuda burar för värphöns från 1.1 1999 anser vi i Miljö-partiet de gröna var helt rätt och skall stå fast. Den hantering av beslutetsomföljt är vi mycket kritiska till. Vi menar att den i värsta fall kan innebäraattsvensk äggnäring kan slås ut om andra länder lär sig hantera salmonellan.Avsikten med ny teknikprovning tycks ha varit att omöjliggöra att burför-budet genomfördes. växer marknaden för alternativt produceradeägg, en marknad där svenska äggproducenter kommer på efterkälken. Enövergång till system för frigående höns, såväl lågintensiva som så kalladehögintensiva som voljärsystemen Marielund och och "mellan-formen" Vencomatic, skulle också skapa arbetstillfällen i och vara endel av den satsning på nya gröna jobb, som statsministern talat om. Det finnsindustrier beredda att starta produktion av systemen. Allt detta har stoppatsgenom att frågan byråkratiserats. Låt oss utveckla detta ytterligare.Ny teknikprovning1982 kom förbudet i att ha höns i bur . Detledde till ett decenniums intensiv forskning där ett 30-talsystem testades. Ett mycket litet antal passerade nålsögat ochanvänds . För sina insatser fick etologen och veterinärendr , då vid , nuprofessor i , och , fjäderfäspecialist påKLIBA, firman som omsatt idéerna i praktiken, forskarprisav Sällskapet för främjande av veterinärmedicin vid 1991. De systemen som prisbelönats ärdesamma som i kallas högintensiva och som integodkänts här. Man testade även modifierade burar medsittpinne, rede och sandbad, men fick så mycket problem attde inte godkändes.I hela pågår en intensiv diskussion om hönsen, deras naturligabeteenden, sjukdomar och inhysningssystem. Ännu finns inget burförbud inågot annat land än , men (där professor tidigare varit ordförande, numer viceordförande) rekommenderar sina medlemsstater att aktivt propagera förgolvsystem. Så har också skett, och de system som godkänts i säljs iflera länder. I och är andelen skalägg (ägg till detalj-handeln) och i och ligger siffran mellan 20 och 25 %.En riktig siffra är svår att få fram för , men vi har halkat efter.Myndigheten skall inte detaljstyraVid högre miljö- eller djurskyddskrav har regeln i Sverigevarit att myndigheten anger vilka krav som skall ochatt sedan verksamheten utvecklar tekniken. Så har skett vadavser stall för suggor t ex när förbudet att ha suggor fixeradekom. Det har varit en bra metod som tagit vara på denpraktiska kreativiteten som finns i olika verksamheter, ochden har visat sig framgångsrik.Beträffande ny teknikprövning av högintensiva system för höns har dennaprincip frångåtts totalt. Myndigheten har med ny teknikprovning inte givitmöjlighet för kreativa äggproducenter att utveckla system för att klarauppställda krav. Det är förvånande att näringen så totalt har släpptutvecklingen till en statlig myndighet. Det torde sakna motstycke i Sverige.Har det skett med den baktanken att det bästa sättet att stoppa utvecklingenvar att byråkratisera den? Så har i alla fall blivit fallet, men till men föräggnäringen som därmed inte kunnat konkurrera med andra länder om dekunder, som är villiga att betala för god djurhållning. Detta i kombinationmed salmonellafrihet i äggen borde göra svenska ägg till en god exportartikel.Men resultaten av teknikprovningen har utan analys av orsaken och utanjämförande studier i burar använts för att stoppa de i andra länder godkändasystemen.Resultaten av ny teknikprovningfeltolkade och missvisandeÄven i gavs vid burbeslutet en långomställningstid. Till skillnad från kom dockförsöken igång sent, först hos producenter.Anmärkningsvärt är att erfarenheter från inte tagitstill vara. Många av de problem som uppkommit i deintensiva systemen var där väl kända och kunskap fanns föratt åtgärda dem. har genomfört prövningenav de så kallade högintensiva systemen, voljärsystemen, utanatt göra likvärdiga parallella undersökningar ibursystem för att utröna vilka resultat som kunde hänförastill golvsystemen. I resultatsammanställningen har faktorersom från forskarhåll gång efter annan påpekats inte ha medgolvsystemen att göra tillskrivits dessa. Sådant är blandannat foderstörningar, fel foderleverenser, fläktfel, råttgift,genetiskt betingade beteendestörningar, felaktig uppfödningoch sjukdomar m m. I en artikel av professor ,2/97, liksom i brev tilljordbruksutskottet , slås fast att något lidandevars grundorsak är direkt kopplad till att hålla hönslösgående inte finns. Däremot är såväl beteendestörningarsom sjukdomar såsom benskörhet, leverförfettning, fotskadorvanligare och orsakade av burar. Fjäderplockning som idagpåstås bero på golvsystemen ansågs bero påburarna.Vidare visar flera studier, såväl tyska som schweiziska, att såväl kloak-kannibalism som dödlighet tydligt följer hybrid, men inte inhysningssystem.En tysk undersökning visar frekvens döda djur p.g.a. kannibalism för 52veckors värpperiod enligt tabell. HYBRID BURLÖSGÅENDELSL (vit hybrid) 1,5 %HISEX (vit hybrid) 5,2 %ISA brun 14,8 %LB ( Lohman brun) 13,2 %Schweiziska studier, frigående system, av 105 flockar medvita och 201 flockar med bruna höns för 56 veckorsvärpperiod visar siffrorna resp dödlighet förvita resp bruna höns. I båda fallen är alltså hybridenavgörande för resultatet. Liknande skillnader uppvisar desvenska resultaten från Funbo-Lövsta i burar, redovisade iJordbruksverkets rapport 1994:13 med dödlighet 2,5-8,1 %för vita hybrider och för bruna. Men ingen diskussionom detta förekommer i utvärderingen, utan dödligheten i nyteknikprovning tillskrivs systemen.Etolog , en av de forskare som är verksam vid ny teknik-provning, har vid sina besök hos producenter med såväl burar som frigåendesystem kunnat konstatera att skötaren och valet av hybrid har större inverkanpå resultatet än inhysningssystemet. Detsamma har visats vid undersökningari av veterinär , som undersökt bruna hybrider, som värperstora ägg. Skadorna är desamma och resultaten mycket lika mellan bur ochgolv. Detta har redovisats till såväl verk som departement.I skrivelse redovisas höga siffror för dödlighet ifrigående system som man vet inte beror på systemen. Mer om det nedan.Enligt flera forskare, bl.a. professor , finns så bra kunskaperom de högintensiva voljärsystemen och hur de skall hanteras att det är fulltmöjligt att använda dem.Foder, foderproblem och salmonellaI sändes en skrivelse frånJordbruksdepartementet till med begäranatt skulle få uppskov med EU:s äggdirektiv ,det vill säga till den 1998. Skrivelsen är knappast en godreklam för svensk äggnäring, men tar upp angelägnaproblem. I skrivelsen sägs att av äggen är så kalladesmutsägg och att skälen till dettadels skulle vara kylan, dels de svenska kraven påatt allt foder skall värmebehandlas. Siffran torde knappastvara representativ för hela landet, möjligen för de nordligastbelägna anläggningarna utan god värme i hönshusen.Svenska höns har ofta irriterade magar och diarré. I ny teknikprovninganges foderbyten och foderstörningar på flera ställen som orsak till irritationoch hackning, även med dödlig utgång. Hönsen mår uppenbarligen dåligt ochhur en irriterad mage påverkar humöret vet vi väl alla. Den kletiga och iblandblöta gödseln fastnar också på äggen. Detta problem är framför allt ettproblem i burar där nätgolvet, som är det enda som står till buds förvärpningen, kan vara kletigt.Problemen beror troligen på fodret. Det svenska hönsfodret skall vara vär-mebehandlat för att vara salmonellafritt. Trots detta uppkommer salmonella-utbrott i värphöns-anläggningar. Än så länge har enligt uppgift samtligasalmonellautbrott utom i ett fall förekommit i buranläggningar. I det här falletgår det alltså inte att skylla på golvsystemen. Det tycks vara ren rysk roulettom man drabbas eller inte. Salmonellafriheten är ett av det svenska äggetsfrämsta honnörsegenskaper, och det är tack vara den som svenska ägg idaginte har konkurrens från andra länder än och , eftersom Sverigehar så kallade tilläggsgarantier för salmonellan och har rätt att krävasalmonellafrihet i importägg.Så mycket mer förvånande är det därför att konstatera de uppenbaraunderligheter som förekommer i foderframställningen. Eftersom salmonella-friheten anses så viktig borde det vara självklart att de råvaror som importeraskontrolleras och att partier nedsmittade med salmonella inte får föras in ilandet. Provtagning sker förvisso, men det är fullt lagligt att använda dekontaminerade partierna som råvara för värpfoder. Man förutsätter att denhantering som följer tar död på salmonellan. Enligt (diarienr37 708/96) kom 60 salmonellasmittade partier till fodertillverkare under1994. 1995 kom 53 partier.För att ta död på salmonellan behandlas partierna med antingen preparatmed olika syror eller formaldehyd. Hur preparaten påverkar foderråvaran ärsvårt att få dokumentation om, men att syra förstör S-H-gruppen i för hönanlivsviktiga aminosyror som metionin torde vara ofrånkomligt. Vilkareaktioner mellan syran och fodret i den uppvärmning som sedan sker ärlikaså svårt att få svar på. Om bakteriedödaren varit formaldehyd torde denavgå till miljön vid uppvärmning. Kan det anses acceptabelt? Uppenbarligenfinns en mängd frågor som behöver besvaras och lika uppenbart torde detfinnas stor risk att salmonella kan bli kvar i fodret, vilket kan förklarasalmonellautbrotten. Om det är en slump att det mest varit i buranläggningareller inte undandrar sig vår kompetens att bedöma, men enligt veterinär ärhönsens immunförsvar nedsatt i burar på grund av den ständiga stressen.Miljöpartiet de gröna anser att salmonellafriheten inte bara är ytterst viktigatt slå vakt om av hälsoskäl utan den har också ett omistligt värde somkvalitetsegenskap vid en lansering av det svenska ägget på en EU-marknad.Därför anser vi att reglerna för svensk import av foderråvara bör ändras så attsalmonellakontaminerade partier inte får användas för framställning av foderför värphöns. Detta bör ges regeringen till känna.Att foderproblematiken tas upp i denna motion beror på att många av deproblem, som uppkommit i ny teknikprovning med irrritation mellan djurenoch hackning anses bero på foder, foderbyten och foderstörningar och alltsåinte på voljärsystemen. Att sådana problem är vanliga även i burar omvittnarmånga buräggsproducenter. "Det är som en simbassäng under hönsen",kommenterar en buräggsproducent. Introduktion av värmebehandlat foder harkommit med ny teknikprovning, 1993. Det har inneburit en mängdproblem i alla anläggningar. Eftersom detta har varit en stor förändring hadeenbart foderförändringen motiverat parallella undersökningar i burar. Så harinte skett, utan foderstörningar och därmed uppkomna beteendestörningar hartillskrivits voljärsystemen.I rapporter finns ingenstans en analys och diskussion omresultaten. De har bara redovisats mekaniskt. Ingenstans diskuteras hur olikafaktorer som olika hybrider och deras sjukdomar, foder m m, som inte harmed voljärsystemen att göra, påverkar resultaten och hur man ska göra för attta bort sådant för att veta vad som verkligen är resultat korrelerade till deprovade systemen. Inte heller diskuteras de åtgärder som vidtagits då kunskapvunnits och hur de påverkat senare resultat. Man får en känsla av att avsiktenmed rapportering om ny teknik inte varit att vinnaerfarenhet och kunskap och göra det möjligt att godkänna voljärsystemen.Redan i rapport 1993:14, det vill säga när provningen av voljärsystemen justhade startat, föreslog verket att burförbudet skulle flyttas fram i tiden tillår2004.Hybrider och skillnader mellan demNågon analys utifrån ny teknikprövning och skillnader hosolika hybrider har inte gjorts. Det är förvånande eftersomsåväl veterinärer som producenter talar om sådana. Detföljande är ett försök till analys utifrån det material som finnstillgängligt. Det är naturligtvis förvånande att utskottetsledamöter inte kan finna svar på en mängd vitala frågorrörande detta.Kloakkannibalism och dödlighetI regeringens skrivelse talas mycket om kloakkannibalism,som påstås vara orsakad av golvsystemen. Kloakkannibalismär något som helst inte borde förekomma alls, men med enavel enbart inriktad på produktion - antalet ägg har ökat med4 och ligger mellan 320 och 350 äggper år - ökar risken för genetiska defekter,störningskänslighet och beteendestörningar. Det finns imaterialet från ingen studie avkloakkannibalism i burar. På flera ställen står nämnt i textenatt kloakkannibalism är ett större problem hos bruna än hosvita hybrider, men någon samlad analys av resultaten från nyteknikprovning med avseende på skillnad mellan hybriderfinns inte. Inte heller finns en diskussion om stora ägg hosvissa hybrider och deras samband med dödlighet ochkannibalism. Noteras kan dock:Av försöken från SLU, finns dödsorsak inte angivet i något fall.Samtliga besättningar i kommersiella anläggningar har haft vit hybrid, LSL.Av dessa har alla varit i dödlighet. Endast i två fall, båda och vård, finns en dödlighet över-stigande , en flock Lohman brun (LB) med och en flock LSLfrån 1989 med . I texten sägs det bero på kannibalism resp. koccidios.I materialet i utvärdering av och finns bättreunderlag. Dödligheten är lägst för den enda flock LSL som redovisas, slåendelik talen från Marielundutvärderingen. Där dödsorsak anges avviker en flock,en brun där kloakkannibalism anges som dödsorsak i av fallen.Annars finns enbart en flock med vita Shaver där kloakkannibalismen precispasserar "ribban" . Noteras bör att i flera av flockarna anges en mycketliten andel av dödsfallen bero på kloakkannibalism, i några finns ingen alls.I de fall obduktion utförts av de döda djuren anges en mängd dödsorsakersom äggledarinflammation, leversjukdomar, cirkulationsrubbningar, leukos mm. I materialet anges inte om dessa uppkomna sjukdomar beror på golv-systemen och någon sådan analys finns inte heller på annan plats i material.FotproblemI utvärderingen av Marielundsystemet passerasJordbruksverkets ribba på i samtliga flockar, alla LSL. Iutvärderingen av med andra hybrider ser bildenhelt annorlunda ut med 15 av 23 flockar under ribban. Denenda LSL-flocken ligger över. Medan siffror runt och över10 % finns i samtliga LSL-flockar i Marielund finns endastsådana siffror i 3 av 23 omgångar i . IVencomatic avviker siffrorna för hybriden Hisex brunmarkant från de övriga.Notabelt är att i obduktionsprotokoll i bilaga 5:6 i rapport1994:13 för LSL visar hackskador, fot en mycket hög stapel, , heltavvikande från alla andra protokoll.I materialet anges på flera ställen att vissa hybrider tycks vara genetisktpredestinerade för fotskador. Är detta lidande något som inte alls har med bureller golv att göra utan hybrid? Vissa uppgifter tyder på att problemen ökade isamband med introduktion av burar (1993, 1997).Koccidios och fågelkvalsterFörekomst av koccidios och fågelkvalster sägs i regeringensskrivelse vara större i golv- än i buranläggningar. Detta ärnaturligtvis en skötselfråga. Om friska höns sätts in i en renanläggning kan problem inte uppstå. Kvalster måste jukomma någonstans ifrån, och de torde trivas lika bra påburhöna som på golvhöna. Risk för utbrott av koccidios ökarom ströbädden inte sköts. Med en lucker torr ströbäddminimeras risken. Svenska slaktkycklingproducenter har lärtsig att hantera dessa problem och har få utbrott.Krav på hybridI samband med införsel av sperma av köttdjursrasen BelgiskBlå har genetiska defekter kommit att diskuteras. Regeringenoch har varit eniga om att avel på genetiskt defektadjur inte skall tillåtas i landet. Av det skälet stoppades ocksåinförsel av hundrasen sedan.Det finns skäl att fundera över vilka genetiska defekter som finns på olikahybrider av höns. Många av de sjukdomar och beteendestörningar somuppvisas tycks ha genetiska orsaker. Ensidig avel leder ofta till genetiskaproblem, något som är väl känt från andra djurslag. Att även höns drabbats avdetta är inte förvånande då produktionen ökat med 60 ägg jämfört medför . Samma problem finns enligt uppgift även i andra länder.Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag att utreda fråganom genetiska defekter på höns och vilka hybrider som skall tillåtas enligtsvensk lag. "Förlåts" någonsin gamla dåligasiffror, där problemen åtgärdats?I en undersökning som ny teknikprovning måste det ju finnasolika stadier. Först definieras problemen, sedan finner manlösningar för dessa och sist åtgärdas de. Det måste ske enutveckling. Därav följer att resultaten i början naturligtvis ärsämre och svårare att förklara. Många dåliga resultat från detidiga omgångarna hade orsaker som är klarlagda ochåtgärdade. Det är då orimligt att dessa siffror fortfarandeanvänds som skäl att inte godkänna systemen. En sådansiffra är den siffra på dödlighet, , som hänvisas till påflera ställen i regeringens skrivelse. Den här högadödligheten förklaras av forskare dels genom att debruna hönsen kom i tidig värpning genom felaktigtljusprogram, dels av att stammen av hybrid var en av deförsta som lade mycket stora ägg (hybriden brun). Iaveln har kombinationen av liten fodersnål höna - Leghorn -med höna som värper stora ägg - t ex - givitproblem. Eftersom svenska konsumenter efterfrågat storafrukostägg har stammar av hybrider som värpt stora ägg såltstill . Stora ägg har ökat framfall av kloakslemhinnan,vilket ökat hackning, även dödlig. Många höns har ocksådött därför att de inte kunnat få ut ägget. Detta har skettsamtidigt som ny teknikprovning, men problemet har funnitsäven i burar och kan inte tillskrivas voljärsystemen, somfelaktigt gjorts.