mot · GL02U307 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 5, och internationell samverkan 1 och internationell samverkan Globaliseringen ställer allt större krav på en modern och flexibel utrikesförvaltning. Relationerna till omvärlden blir viktigare för som går. Detta gäller det traditionella utrikespolitiska området, det handelspolitiska området och biståndssamarbetet. I av snabb internationalisering är i behov av ständig förnyelse och tillräckliga resurser. Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU och särskilt dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik liksom arbetet på en gemensam europeisk säkerhetsordning fordrar en gedigen kompetens samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . UD:s centralförvaltning har omorganiserats. Inriktningen att sammanföra politik, handel och bistånd i enheter som har det sammanhållna ansvaret för våra relationer med respektive land är principiellt riktig. är det att också se över fältorganisationen. Denna bör naturligtvis utformas enligt samma principer och lokaliseras på för strategiskt riktiga platser. Det är särskilt angeläget med en omedelbar diplomatisk närvaro i med tanke på den besvärande situationen för mänskliga rättigheter och demokrati i . En ambassad bör inrättas . Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Det var ett misstag att avveckla ambassaden i , eftersom är ett dynamiskt industriland med en för särskilt intressant samhällsutveckling. Framväxten av dynamiska ekonomier i främst och och förhoppningsvis snart södra ställer större krav på kontaktytor och kompetens. Dessa länders situation skiljer sig från de traditionella biståndsländerna. ställs det betydligt större krav på service där än i de traditionella industriländerna, där kontaktmönstret har utformats under många decennier. Med sin diplomatiska status och med sina kontakter i landet kan ambassadörer spela en viktig handelspolitisk roll genom att underlätta för svenska företag att få tillträde till den lokala marknaden och kontakt med rätt personer. Av samma skäl kan också ambassaderna stimulera till utländska investeringar i . EU-medlemskapet och den framväxande gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skärper kraven framför allt analytiskt och kompetensmässigt som det kan ge vissa möjligheter till lättnader på andra områden. Den svenska utrikesförvaltningens övergripande struktur bör ses över. En utgångspunkt bör vara att se över de långsiktiga ekonomiska ramar som är rimliga för utrikesrepresentationen och i . En analys bör också göras av de kostnader för utrikesförvaltningen som rätteligen bör belasta andra delar av svensk förvaltning och svenskt samhällsliv i övrigt. Det kan inte uteslutas att den kontaktskapande verksamhet som ambassader bedriver i åtskilliga fall ger intäkter för vilka mer än väl motsvarar kostnaden för utlandsmyndigheten. Förutom frågan om utrikesrepresentationens omfattning och arbetsuppgifter bör också fördelningen mellan verksamheten utomlands och i övervägas. Förbättrad kommunikationsteknik kan möjliggöra administrativa och andra lösningar för framtiden som kan ge utrymme för förbättrad svensk diplomatisk närvaro. De möjligheter samverkan inom och inom EU ger bör också belysas. bör återfå ansvaret för biståndspolitiken. Detta ställer ökade krav på kompetens i utvecklingsfrågor. En särskild enhet med inriktning på fattigdomsutrotning, mänskliga rättigheter och demokratiutveckling bör inrättas i . Vi avvisar kraftigt tankarna på en s k Tobinskatt (transaktionsskatt på internationella kapitalströmmar) som en tänkbar finansiering för verksamhet. Det skulle vara till stort men för hela jordens folk om man genom en sådan skatt skulle kasta grus i den mekanism som allokerar kapital mellan i stort sett alla jordens länder. Att målmedvetet arbeta för global frihandel inklusive fria kapitalrörelser, och förespråka en Tobinskatt som finansiering för FN, är en mycket bakvänd ordning. En transaktionsskatt på , likt den föreslagit, skulle åsamka inte minst den tredje världen stor skada. Lågt räknat skulle transaktionsskatten på det totala kapitalflödet till tredje världen uppgå till ca . Det är dubbelt så mycket som det svenska bilaterala biståndet. Anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet bör föras över till utgiftsområde 7 där en samlad post skapas för all fredsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet. Anslaget D 2 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling bör avvecklas. Det är inte rimligt att enskilda organisationer skall särbehandlas vad avser verksamhet med denna inriktning. Det kan lätt skapa ett beroende av statsmakten och dess intentioner som inte är önskvärt. Fria och frivilliga organisationer bör få stöd enligt generella principer och inte styras med specialdestinerade anslag. , vars verksamhet har spridning utanför landets gränser och som åtnjuter gott internationellt anseende, bör i betydligt större utsträckning kunna erhålla en bredare, internationell finansiering. Med anledning av anslaget E 1 erinrar vi om vår motion 1995/96:U8 där vi förespråkade att tillståndsprövningen av dual use-produkter skall delegeras till och att Krigsmaterielinspektionen med dess rådgivande nämnd borde ha fortsatt ansvar för krigsmateriel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensk diplomatisk närvaro, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en skyndsam översyn av hur skall representeras utomlands, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett avvisande av Tobinskatt,1 att under anslag A 1 anvisar 1 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar avveckla anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet, som förs över till utgiftsområde 7 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar avveckla anslaget D 2 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 Yrkande 3 hänvisat till FiU.