mot · GL02Jo303 · 1997-10-06 00:00:00 — Skötsel av den svenska skogen Skötsel av den svenskaskogenDen svenska skogen utgör en av våra viktigaste basresurser ivårt land. Vikten av att sköta denna resurs så att den även iframtiden kan svara upp mot våra förväntningar, tillhör en avvåra viktigaste uppgifter. Skogen har dessutom ännu mersatts i centrum i och med beslutet om kärnkraftenssuccessiva avveckling, då bioenergin förväntas kunna öka sindel som bränsleråvara och råvara till bl.a.etanolframställning.Vi ser också att industrins efterfrågan av fiberråvara ökar i det godakonjunkturläge som råder.Exportvärdet som skogen tillför vårt land har varit och är av mycket storbetydelse.Skogen har dessutom varit en viktig sysselsättningsfaktorinte minst i glesbygd. helt dominerande på många orter iskogsbygden. i mindre omfattning men dock fortfarande en mycketviktig sådan.Skall skogen kunna ge råvara till alla dem som eftersöker denna, så måstevi också ha en mycket effektiv skogsskötsel som tar tillvara skogensproduktionsförmåga, men som också tar tillräcklig ekologiskhänsyn.Skötsel av skogenAlla berörda aktörer, från skogsvårdsorganisationen,, skogsägarrörelsen ochskogsindustrin, är överens om att skogsvården har fallit nedtill en alldeles för låg nivå. En nivå, om den inte åtgärdas,som kommer att få allvarliga konsekvenser på denårliga tillväxten med risk för brist på träfiber.En eftersatt skogsskötsel slår dessutom direkt mot sysselsättningen såvälidag som i framtiden.I från dec. 1996 Jämförande utvärdering avåterväxternas kvalitet kan man utläsa många viktiga och allvarliga signaler.Bland annat så kan man där utläsa att metodval vid föryngring inte följerståndortens förutsättningar i den utsträckning som den borde. Med andra ordanvänds självföryngring alldeles för ofta och dessutom i hög grad på markerdär denna metod direkt är olämplig.Denna förändring har givetvis också fått negativa effekter på föryngrings-resultatet.Andelen huvudplantor per hektar vid naturlig föryngring har i stort setthalverats /87 till 1994/95. Störst är förändringen i norra därantalet har minskat från ca 1 400 till omkring 600 plantor per hektar, medanmotsvarande siffror för är från ca 900 till omkring 450 plantorper hektar.Detta måste anses som en mycket oroande utveckling med tanke på vårtgemensamma mål om ett väl konkurrerande skogsbruk med god tillgång påfiberråvara.Det gäller att kunna bygga upp ett framtida skogsbestånd som godefterföljare till dem som avverkats.KompetensutvecklingFörhållandet synes till en del bero på att skogsägarna inte hartillräcklig kunskap om skogens återväxt och förvaltande,som bland annat finns i den skogspolitiska intentionen.Dessa uppgifter framkommer klart i den enkätundersökning somSkogsstyrelsen genomfört bland privata skogsägare. Av dennaframgår det att anser sig ha för dåliga kunskaper om gällandeskogsvård.Här måste ökade utbildningsinsatser komma till stånd såväl inomproduktion som inom fauna.LagstiftningDen av 1993 beslutade skogsvårdslagstiftningenvisar klara begränsningar.Det egenansvar som där överläts till skogsägarna har inte på etttillfredsställande sätt förvaltats framförallt av det privata skogsbruket.Vi ser också att nu gällande lagstiftning har öppnat möjligheten för mindreseriösa personer att köpa och avverka skog på ett oseriöst sätt utan hänsyn tillsåväl återplantering, skogsvård som miljöaspekt.Vi anser därför att det fordras en översyn av nuvarande skogslagstiftning.Detta mot bakgrund av de uppgifter som bland annat framkommit iSkogsstyrelsens rapport samt de synpunkter som vi i övrigt lämnat i dennamotion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogsvårdslagstiftningen.