mot · GL02U807 · 1997-10-06 00:00:00 — Fr de allra fattigaste var det bristen p pengar somfrsvrade deras konsumtion. Trots mnga regeringar av olika politisk kulrhar den ekonomiska stabiliseringspolitiken i stort sett fullfljts, vilket tordevara grunden fr relativa framgng.Reformprogrammet i har varit framgngsrikt ven om mycketterstr. har hgsta tillvxt, per r, arbetslshetensjunker och r nu 12. Inflationen har sjunkit frn tresiffriga tal till frr 1996. av BNP kommer frn den privata sektorn. 1994 kunde deprivata investeringarna balansera de minskade statliga investeringarna.De brister som kvarstr r av strukturell art. Den strsta terstende knutenr pensionssystemet som r ofinansierat och slukar av statsbudgeten.Det finns kvar 6 000 statliga fretag som krver stora subventioner.Jordbrukssektorn r frldrad, industrin ineffektiv, infrastrukturen frldradoch missktt. De stndiga regeringsbytena och terkommande valen hindrarterstende, ndvndiga men impopulra reformer. har en lng vgkvar att vandra om man ska komma i fatt EU-lnderna. P femtiotalet vart.ex. medelinkomsten i och lika - r den spanska 7gnger hgre.Utrikespolitiskt har genomfrt en skicklig balansgng mellan stoch vst. Man anskte om EU-medlemskap 1994 och nskar bli medlem iNATO och andra samarbetsstrukturer i vst. vill man vara enfrbindelselnk och handelspartner mellan st och vst. EU-medlemskapethindras framfr allt av EU:s jordbrukspolitik vilken tillmpad p dagenspolska jordbruk skulle medfra gigantiska subventioner frn EU till detpolska jordbruket.Polens utlandsskulder har omfrhandlats ett flertal gnger och bedms nuvara under kontroll. Ett intressant arrangemang r bildandet av en ECO-fondvilken i korthet innebr att en viss procentsats av skuld till andralnder skrivs av om anvnder motsvarande belopp till milj-investeringar.Milj- och hlsosituationen r jmfrt med svenska frhllanden svr.Alkoholism, hlsovdliga livsmiljer, fattigdom och andra sociala faktorernedstter hlsotillstndet och den frvntade livslngden. Dock frbttrassituationen kontinuerligt - ett skert tecken r spdbarnsddligheten somstadigt sjunker.Miljtillstndet r blandat. Vissa stder och industriregioner r p grnsentill katastrofomrden och delar av glesbygden r orrda prlor.Vattenfroreningar r kanske allvarligaste miljproblem - alla Polens52 floder r frorenade. Av grundvattnet r frorenat. 1992 saknade338 stder av 835 avloppsrening.De baltiska lndernaDe baltiska lnderna med en sammanlagd befolkning pknappt 8 miljoner r steget efter i reformprocessenmen fre . Inflationen har minskat och ligger nu p20-30 %. Arbetslsheten kanske ligger mellan 5 och 10 %.Efter flera rs minskad BNP ligger nu tillvxten p cirka 3-6 %.Eftersom de baltiska staterna var en del av det sovjetiska imperiet fick desrskilda problem efter befrielsen. Import avframfr allt brnsle upphrde. En stor del av handeln avstannade. Centralaryska myndigheter packade ihop och efterlmnade ett organisatorisktvakuum. Ryska militrer lmnade efter sig frstrda miljer och avfall. Ettantal gigantiska frldrade industrier som var anpassade till att frse detsovjetiska riket med produkter, men som r omoderna och undermliga,och en betydande rysksprkig minoritet hr ocks till det problemfyllda arvetefter sovjetvldet.Stmningen i lnderna r, liksom i , frsiktigt optimistisk. Fr storagrupper har utvecklingen inneburit frsmringar eller status quo menenigheten r stor om att det inte finns ngon tervndo. Samma strukturellaproblem som i och finns, om n med variationer. gandefrhllandena till marken r oklara. Regionalaoch lokala myndigheter och strukturer mste byggas. Rttsapparaten mstebyggas upp frn grunden.Inkomstskillnaderna kar. Privatisering av fretag och mark gr mestadelssakta. Hlsotillstndet r betydligt bttre n i men smre n i vst.Naturligtvis saknar fortfarande dessa unga demokratier grundlggandepolitisk stabilitet och erfarenhet. Man r ovan vid fria organisationer,sjlvstndighet och frhandlingsprocesser. En mngfald partier deltar i valenmed mer eller mindre otydliga budskap vilket ltt gr vljarna frvirrade.Trots smrre bakslag r dock utvecklingen av demokratin lyckad. Man kandock konstatera att intresset fr regelrtt partipolitik r relativt lgt.Milj-och kvinnorrelser spelar en strre roll i demokratiutvecklingen npartivsendet i vissa regioner.EU- och NATO-medlemskap str p den utrikespolitiska agendan. Handelmed EU dominerar , ven om handel med str fr en betydandedel. Lnderna r med i Europardet och r associerade medlemmar i liknar den i vriga steuropa. Man har stora problemmed luft- och vattenfroreningar. Ett ineffektivt energi- och transportsystemstr fr en stor del av problemen. Speciella problem r t.ex. oljeskiffer-brytningen i nordstra som skapat giftknar, krnkraftverket Ignalinai och frorenade marker efter tidigare sovjetisk verksamhet.VitrysslandVitryssland r ett bortglmt land dr reformprocessen grtrgt eller inte alls. har 10 miljoner invnarevarav r ryssar. Folkvalde (1994) presidentenLukasjenko frsker strka sin makt. Han har talat vl omHitler, frtrycker oppositionen s gott han kan och vill hanra samarbete med ett ortodoxt . Jeltsin har docktrttnat p . En del bedmare pratar t.o.m. om enny diktatur. Pressen r statskontrollerad och yttrandertten ipraktiken starkt begrnsad. Regimen har upplst det valdaparlamentet.Oppositionen och demokratiska krafter i landet r bittra p vst och vdjarom std bl.a. frn . Vstliga insatser i har varitskrmmande sm.Internationella valutafonden har hllit inne ln eftersom det saknaspositiva tecken i landets ekonomiska utveckling. Europardet godknner inteVitryssland som medlem eftersom landet krnker mnskliga rttigheter. Denekonomiska situationen r svrbedmd. Det finns fortfarande priskontroll, ettstarkt statligt gande, och omfattande subventionssystem. Arbetslsheten rofficiellt lg men det finns en stor dold arbetslshet. F strukturreformer hargenomfrts. En privatisering av fastigheter har pbrjats. BNP tycksfortfarande falla. Privat och offentlig konsumtion har minskat sedan 1991.Genomsnittslnen r ca i mnaden.Sammanfattningsvis kan man bedma att det saknas en positiv utvecklingur social, demokratisk och ekonomisk synvinkel. riskerar attfrbli ett underutvecklat omrde. Sida har t.ex. finansierat frfattar-konferenser i och vi bedmer att flera liknande demokratiprojekt rmycket angelgna i den nuvarande situationen. kan inte avvakta medmotiveringen att inget positivt har hnt.Det r fel som skriver att man ska gra insatser iUkraina som ligger lngre bort, men inte insatser i som t.o.m.tillhr stersjns avrinningsomrde.tgrderSvensk steuropapolitikSvenska regeringars steuropapolitik har de senaste renutgtt frn fljande ml: Frmja en skerhetsgemenskap. Frdjupa demokratins kultur. Stdja en socialt hllbar ekonomisk omvandling. Stdja en miljmssigt hllbar utveckling.Dessa ml kan frvisso Vnsterpartiet instmma i men de rcker inte.Mlen ska kompletteras med att: Stdja jmstlldheten mellan knen. Stdja en rttvis frdelningspolitik.Regeringen har i budgetpropositionen tagit till sigVnsterpartiets krav att jmstlldhet ska genomsyrastbistndet. vntar vi bara p att man ven ska ta till sigen riktig frdelningspolitik - precis som p hemmaplan.Utver dessa ml finns det en rad andra mer eller mindre uttalade krav ochfrhoppningar som kommer till uttryck i svenska regeringsdeklarationer ochdokument. Bland de viktigaste som ofta nmns r att ska bidra till atttminstone och de baltiska staterna blir medlemmar i och att en frimarknadsekonomi snabbt infrs. Nuvarande regering skriver i sinalandstrategier fr de prioriterade stlnderna att det finns en stark svensknskan att de baltiska lnderna blir medlemmar i . Vi ifrgastter detta -mjligtvis att medlemmar i den nuvarande regeringen har sdana nskningar.Grna samarbete med EU - och andra lnder - men effekten av EU-medlemskap kan starkt ifrgasttas. Fr det frsta kan det fr verskdlig tidinte bli frgan om fullt medlemskap fr steuropeiska lnder utan det blir ettmedlemskap under speciella villkor. Frgan r d om det egentligen r enunion. Nyttan av EU fr medlemslndernas ekonomier och fr vanligamnniskor r svr att peka p. EU har genom EMU-processen hittillshaft en negativ effekt p arbetslshet. EU har knappast hellerbidragit till frmjandet av ett uthlligt kretsloppssamhlle eller till att lsasvra skerhetskriser (, , , ). Den positivautveckling som skett har i stort sett skett utan EU:s institutioner.Vnsterpartiet ser ocks positivt p att marknadsekonomi infrs isteuropa. Omstllningsprocessen mste dock ske under socialt acceptablaformer. De kande klyftorna mellan rika och fattiga leder till en ohllbarutveckling. Processen mste gynna alla medborgare - inte bara de tidigarevlmende och initiativrika. Frndringarna fr inte skapa bestende ochkande klyftor i samhllet.Lnder bde i vst och i st mste ocks vervga hur en fri men regleradmarknad ska fungera. Detta r inte enbart ett problem i steuropa. frga sig vad staten ska ga, vad lokala och regionala politiskafrsamlingar ska kontrollera och vad enskilda och kooperativasammanslutningar av enskilda ska ga. Ska t.ex. de baltiska staternas ochRysslands rika och omfattande skogsmarker sljas till internationellaskogskoncerner (bl.a. svenska)? Det ger skert koncernerna maximalt utbytemen r det bst fr lokalbefolkning, fr berrda regioner och frnaturvrden?Vnsterpartiet efterlyser en frdjupad svensk diskussion om detta - hur serdet ekonomiska system ut som vi vill stdja i steuropa? finns det inteen tillstymmelse till analys av detta i allt det material som handlar omsvenskt std till steuropa.Svensk rysskrck hmmar ossJmfrt med andra lnder riskerar och svenskafretag att hamna p efterklken i kontakterna med och inringsverksamhet i framfr allt . Den gamlarysskrcken spelar fortfarande en viss roll fr svensktagerande sterut. En rysskrck som genom ren harunderhllits av vissa intressen i . Kretsar som vill seett starkt militrt frsvar i . D behvs en yttre fiendeatt hnvisa till och det enda som har funnits till hands rSovjet/Ryssland.Det r p tiden av vi svenskar suddar bort den gamla Rysslandsbilden ochskapar oss en modern bild av dagens . Vi behver normalakontakter med . Femmiljonersstaden ligger bara 50mil frn . Det finns inte ens en reguljr frjefrbindelsemellan stderna. och andra svenska kuststder borde vara portenfr bde export och import till denna metropol och dess nromrde. Dennauppenbara handelspotential och marknadsmjlighet borde f regeringen attaktivt agera p mnga plan, i stllet fr att slss fr att behllaalkoholskattefria btturer till land.Som ryska affrsmn sger i eller : "Danskarna rhr, tyska produkter har vi tillgng till, vra kontakter med sterrike r tta,finnarna r vra vnner och hollndarna r p gng. Men var r svenskarna? "Tyskarna exporterar till stlnder fr per tysk medborgare ochr, exporterar bara fr per medborgare. Dessa siffrormste tas som en vckarklocka och en utmaning. Med hnsyn till Rysslandsstorlek och nrhet borde vara strstahandelspartner.Den svenska rysskrcken r naturligtvis inte hela frklaringen till densvenska tafattheten i nringsliv. Regeringen borde i samarbetemed svenskt nringsliv gra en kraftsamling fr att se ver vad som behvergras fr att f fart p svenska aktiviteter i ryskt affrs- och handelsliv.Svenska staten br ocks genomfra en informations- och upplysnings-kampanj riktad till hushllen och mindre fretag. Kampanjen ska innehllagrundlggande fakta om - som denna motion, hur man resersterut, hur man handlar med , etc. D kanske vi ntligen kan botaden svenska rysskrcken.Kraftsamla nuDet grundlggande fr dessa lnder r att ekonomin fortstteratt utvecklas positivt. Om inte ekonomin kan generera enrimlig och vxande vlfrd hotas hela reformprocessen. Ettavgrande inslag i detta r att det finns frdelningspolitiskamekanismer s att tillvxten kommer alla till del. Skillnader irikedom mste accepteras men skillnaderna ska vara rimliga.Vlfrden behver inte enbart komma till uttryck iekonomiska termer, det kan ocks vara miljfrbttringar,bttre utbildning, bttre hlsovrd, kat kulturutbud etc.I grunden beror naturligtvis utvecklingen p lnderna sjlva men den rikaomvrlden mste bidra. Behoven r ondliga. Egentligen borde ochvriga Vsteuropas insats behva vara i niv med vad satsar i f.d.sttyskland. Det r inte mjligt med en s hg ambition men en rimligambition br vara att ta initiativ och driva p utvecklingen s pass att det ivarje region pbrjas en reform- och teruppbyggnadprocess.Svenska fretag som frsker etablera sig i steuropa framhller bristenp kapital som ett grundlggande problem. Samarbetspartners i st har storasvrigheter att f fram riskkapital till rimliga kostnader.Vnsterpartiet anser att svenska staten mste vara beredd att ta ett strreekonomiskt ansvar i samarbetet och handeln med st. Vi freslr kademjligheter fr fretag bde i st och i att f del av statligaekonomiska garantier och kade svenska investeringar. Exempelvis harSverige beviljat i std fr smfretag iLettland. Det motsvarar kanske ett hundratal arbetstillfllen. Om manbetnker att r ett av strre stdlnder inser man attbehoven r stora i frhllande till storleken p stden.Vi freslr att stdet till steuropa fr de nrmaste ren hjs tilltminstone 2 miljarder om ret. Medel ska som sagts slussas verfrn svensk - samhllsekonomiskt skadlig - militr verksamhet till civilaprojekt.Vidare br regeringen komma med frslag fr att underltta import avvaror frn steuropa. Det r frgan om information, teknisk hjlp, frenklingav tullregler, etc. ven inom ramen fr EU br det vara mjligt att underlttahandeln men d mste ven de interna stden inom EU minska och EU:stullmurar rivas. Med tanke p de lga produktionskostnaderna i st skullemnga produkter vara frdelaktiga fr svenska konsumenter att ta del av.Stden ska naturligtvis inte anvndas till att flytta verksamheter mellanlnder utan till att utveckla nya verksamheter.Demokrati, kriminalitet ochrttsstatenFr att klara teruppbyggnaden krvs regelverk, lagstiftningsom respekteras. Det finns behov av utbildning ochkompetensuppbyggnad hos svl rttsapparatens anstlldasom hos allmnheten. Det behvs sanktionsmjligheter ochett polisvsende som kan motst korruption och hvdalagarnas giltighet. Det behvs en ny kultur dr bl.a. ettpersonligt ansvar lyfts fram. Polisvsendet,domstolsvsendet, skatte- och fogdeinstitutioner behverstrkas. Tull- och sjbevakningssystem mste moderniseras.Det behvs ett kunskapsflde frn vst om hur effektiva lokala ochregionala offentliga organ fungerar. Erfarenhet av demokratiska partier ochfackfreningar saknas. Att vara med i en organisation eller fackfrening rsedan tidigare frknippat med tvng och en stark centralstyrning - inte meden medlemsstyrd, demokratisk verksamhet.Kriminaliteten breder ut sig, ven om det r mycket svrt att avgra huromfattande den r. Mordfrekvensen i r bland vrldens hgsta ochman rknar nu med 6 000 organiserade brottsliga grupper. Det gamlavrdesystemets sammanbrott, den ekonomiska krisen och ppna grnser harbddat fr kad kriminalitet, accentuerad av bristen p nya normer och envilsenhet i moralvrderingar. Situationen i och r betydligtbttre ven om t.ex. svarta affrer och oredovisade (och drmed obeskattade)verksamheter r mycket omfattande. Det frekommer ocks maffialiknandeorganisationer men man r nnu lngt ifrn den klassiska maffians makt versamhllet.Berrda svenska centrala myndigheter br f i uppdrag att redovisa hur deskulle kunna bidra till uppbyggnaden av fungerande rttssystem i vra stragrannlnder. Vra centrala myndigheters insatser r av varierandekvalitet och kvantitet. kan tjna som gott fredme. Mycketterstr att gra. Utifrn denna inventering kan vi bedma behovet av medel.En rad svenska kommuner, myndigheter, organisationer etc. bidrar tillatt utbilda och stdja uppbyggnaden av dessa sektorer. Bidragen varierar,frn gvor i form av begagnade polisbilar till avancerad utbildning ilantmteri. Vi behver dock en samordning och systematisering av desvenska insatserna. Ingen har en klar verblick ver vad som grs.Strk det kommunalavnortssamarbetetEfter upplsning brjade vnortssamarbetet byggasupp mellan svenska och steuropeiska stder och kommuner.Frn brjan stod kommunerna fr finansieringen. Sedan1991 erbjuder viss tillggsfinansiering.Max 300 000 per projekt r det statliga stdet. harcirka beviljats, frdelat p 300 projektfram till . av projekten har handlat omdemokrati, om miljinsatser, om sociala frgoroch utbildning. Ca 80 svenska kommuner deltar ivnortssamarbete med kommuner i st. Vnortssamarbetemed startade 1994.Detta vnortssamarbete bedms vara kostnadseffektivt jmfrt med andraslag av bistndsverksamhet. Ofta finns det eldsjlar i kommunerna som harvarit pdrivande. Samarbetet handlar mycket om kunskapsverfring, kultur,idrott, ungdomsutbyte etc., men ven om att ka handel, stdja fretag-samhet m.m. I exempelvis har ett utvecklat vnortssamarbeteetablerats med . Med hjlp av t.ex. stersjinstitutet kan ytterligaresdana kontakter knytas.Med tanke p den orovckande hlsosituationen med sjunkandemedellivslngd och den sjunkande befolkningsmngden i t.ex. ochEstland br ocks landstingen och andra institutioner med anknytning tillhlsovrd stimuleras till att engagera sig mer i vra stra grannlnder.Vnsterpartiet efterlyser en frstrkning och kad samordning av insatserna,dock utan att kvva enskilda initiativ, och att fler svenska kommunerengagerar sig i vnortssamarbetet. Det behvs ocks mer information tillberrda kommuners invnare om kommunens vnortssamarbete. Varjekommun borde stimuleras till att ha en strdgivare eller samordnare med ettvergripande ansvar fr kommunens insatser sterut. Dessa lokala ochfolkligt frankrade insatser kan ocks bidra till att utplna rdslan fr ryssenoch underltta fr sm och medelstora fretag att etablera sig sterut. Projektmed inriktning p barns hlsa och p frbttring av deras sociala situationmste tillkomma. Barn som lever under svra sociala frhllanden r dengrupp som r mest vrnls och kan fara mycket illa.Milj och hlsaven p detta omrde r det mnga gnger frga omgrundlggande utbildnings- och informationsinsatser. Det rven frga om stora investeringar inom t.ex. reningsteknik,energisektorn, transportsektorn och kretsloppsbaseradproduktion.NUTEK, BITS, m.fl. har bidragit med milj- och energi-investeringar som minskat miljbelastningen. Vad som saknas r enlngsiktig strategi fr hur utvecklingen ska bli ekologiskt uthllig. Detbehvs ocks en hjning av nivn p de svenska insatserna. Stod deekonomiska investeringarna i ngon rimlig proportion till allt vackert somsagts om allt som ska gras skulle mnga miljarder mer ha investerats. Nrnu steuropa i princip fr en helt ny infrastruktur mste den allra senaste,mest kretsloppsanpassade tekniken anvndas.Tyvrr finns det tendenser till att vi exporterar vr gamla miljfarligateknik. Begagnade bilar och kylskp smugglas eller exporteras till steuropa.Gamla tekniker och metoder som r miljfarliga och skapar arbets-miljproblem flyttar till steuropa. tgrder fr att ka skerheten vidkrnkraftverken r ndvndiga men parallellt med det mste energieffek-tiviseringstgrder vidtas och nya kraftverk byggas som baseras pbiobrnslen, vindkraft, solenergi och vrmepumpar. driver till-sammans med bl.a. Sida ett antal energiprojekt kring energieffektivisering,biobrnslen och fjrrvrme. Detta r extremt lnsamma investeringar. Serman till miljvinsten kan den vara tio gnger strre n fr motsvarandeinvestering i Sverige.Vi saknar bde tgrder och en diskussion om tgrder inomkommunikationssektorn. Vi mste undvika en situation dr ven ststdernakvvs av en massiv bilism. De ska slippa vra politiska misstag ochekologiska tervndsgrnder ssom Dennispaketet, och resunds-bron. Satsningar mste gras p snabb- och hgfartstg, kollektivafrdmedel, biobrnslen, cykel, automatiska sprsystem i stderna. Svenskafretag som t.ex. AssiDomn, , ABB gr stora investeringar sominnebr sprng i ny teknik och minskad miljbelastning. en ny pappersmassefabrik fr mer n 100 miljoner kronor.Trots dessa insatser framstr det som gjorts som alltfr litet.Vnsterpartiet anser att det krvs strre insatser fr att pskynda processen.Inte minst i och . Detta fr att minimera miljskadornaoch frbttra hlsotillstndet. Den sjunkande livslngden i ochkningen av miljrelaterade sjukdomar r signaler som mste leda tillkraftfulla insatser frn omvrlden. Det frsmrade hlsotillstndet ikombination med en allt svrare social situation kan snabbt leda till socialoro. av barnen i kan betecknas som friska.1992 listades de 132 allvarligaste utslppskllorna (Hot Spots) tillstersjn. Kostnaderna berknades till . 8 stycken hartgrdats - samtliga i , och - under de gngna 4ren. Detta visar tydligt p att insatserna mste ka om vi ska kunna rddastersjn. Med nuvarande hastighet i investeringar hinner stersjnbottenfrysa i nsta istid innan den r frisk. Det gr inte att, som svenskaregeringen, enbart prata om vikten av stersjsamarbetet. Ekonomiskaresurser mste till.S:t Petersburgsomrdet br prioriteras. I denna region lever mellan 5 och9 miljoner mnniskor. Utslppen och avfallsmngderna frn denna regiongr till stor del helt orenade ut i naturen, framfr allt till Finska viken.Kanske lika stora mngder gifter och nringsmnen nr stersjn frn dennaregion som frn vriga stlnder. Mrkertalen r stora. Av de medel somVnsterpartiet freslr ska anvndas till st br cirka hlften g till milj-och energiinvesteringar.Nr det gller krnskerheten har en hel del gjorts men mycket terstr.Det handlar om bde radioaktivt avfall - ofta av militrt ursprung - och omkrnkraftsreaktorer. som sanering sker av avfall och skerhetenhjs vid kvarvarande reaktorer mste aktivt bidra till att alternativaenergisystem s snart som mjligt gr de steuropeiska krnreaktorernaverfldiga.Forskning och utbildningEtt effektivt stt att anvnda resurserna r att satsa p deunga. Det r frst nr en ny generation tar ver somfrndringar sker p allvar. Detta tycks Jeltsin ha tagit till den senaste regeringsbildningen. Att satsa p ungdomenr att satsa p utbildning p alla niver - grundskola,gymnasium och hgskola. Utbildningen r delvis av godstandard i st men det finns stora skillnader.Det finns ocks ett glapp mellan vad som lrs ut och vad som efterfrgas iett modernt samhlle dr det tminstone finns vissa samband mellanpersonliga prestationer och personligt utbyte. Det finns tecken, speciellt iRyssland, p att kvaliteten p utbildningen frsmras. Antalet studerande pgymnasie- och hgskoleniv sjunker. Resurserna till utbildning minskar. 4 %av rysk BNP gr till utbildning. I r motsvarande siffra . Det rsvrt att f unga mnniskor att g lnga utbildningar, svarta affrer rlnsammare n att bli akademiker. Som en polsk professor uttryckte det:"Mina studenter har hgre inkomster av sina gatuaffrer n vad jag har iln." Under sdana frhllanden r det svrt att upprtthlla utbildnings- ochforskningskvaliteten. Det finns ocks en flykt av forskare och studenter tillvst - och en inre flykt till lnsammare verksamheter och yrken. Man pratarom en "brain-drain" som tillsammans med sjunkande investeringar iproduktionen inte ger en srskilt hoppfull bild , om st skakonkurrera med vst.Det finns dock positiva tendenser. I mnga regioner r utbildningen av hgkvalitet, engelskundervisningen har frbttrats, ekonomi, teknik och handels-utbildning har strkts. Komparativa studier av utbildningskvaliteten visar attsteuropeiska skolelevers kunskaper r minst lika goda som kunskapen hosderas motsvarigheter i vst.Ett flertal svenska hgskolor, folkhgskolor och andra utbildningsorgandeltar i verksamheter i steuropa. r sammanhllande idet ntverk av hgskolor som byggs upp. Detta r oerhrt betydelsefulltfr frbttringen av informations- och kunskapsverfringen mellan st ochvst. Framgngsrikt r ven studentutbyten och distansundervisning via IT.Folklig utbildning via TV r ocks projekt som r konstruktiva.stersjregionen r nu ett centralt omrde i en mycket expansiv region.Inte minst den svenska syd- och stkusten kan bli centrum fr mngaframtidsverksamheter - inte minst inom forsknings- och utbildningssektorn.BIH (Internationella Hlsohgskola) och stersjinstitutet iKarlskrona r exempel p hgkvalitativa svenska institutioner som harframtiden fr sig. De verkar inom omrden dr stora behov finns i regionenoch vars kvalitet gr dem efterfrgade.