mot · GL02Sf294 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 10, 11 och 12, Ekonomisk trygghet i livets olika skeden de gröna eftersträvar att i föra en politik som skall bygga det ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbara samhället. Vi tror inte att problem automatiskt kan lösas med en snabbare ekonomisk tillväxt, därför vill vi fortsätta att handskas varsamt med landets resurser. I ordet resurser införlivar vi även människor och vår miljö, inte enbart kronor och ören. Vi tror på en politik byggd efter ett helhetsperspektiv på människa och miljö, inte på regeringens mandatperiodspolitik där allt handlar om att försämra de ekonomiska villkoren för kommuner, landsting och enskilda invånare för att under valåret återskänka en mindre del av vad man tidigare sparat in på. En sådan politik ger inte människor en ärlig chans att kunna överblicka sin ekonomi hemma vid matbordet. Det ger inte heller kommuner och landsting en möjlighet att skapa arbetstillfällen på lång sikt. I stället pytsas Perssonpengar ut när det passar regeringen att profilera sig på något nytt sätt. En sådan politik är inte hållbar och långsiktig. I motionen kommer vi enbart att kommentera de avsnitt där våra förslag skiljer sig från regeringens. En sammanfattande beskrivning av vår socialpolitik finns i vår partimotion om socialförsäkringar 1997/98:Sf293. 2 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förslag har en bättre fördelningspolitisk profil och har därför bättre förutsättningar att komma tillrätta med de sociala orättvisor som skapats och accentuerats under lågkonjunkturens svåraste år. Huvudtanken är att förbättrade ersättningar för lågavlönade grupper och personer som står utanför nuvarande system skall bekostas genom sänkta ersättningsnivåer i socialförsäkringssystemen för medel- och högavlönade. vill att socialförsäkringssystemet, vilket inte på något sätt är så generellt som regeringen hävdar, framöver skall utformas mer som ett grundskydd. För att ytterligare säkra försörjningen för dem som blir beroende av samhällets skyddsnät gör vi i vårt förslag skillnad mellan dem som blir beroende , och dem som behöver en mer permanent ersättning. 2.1 Anslag A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 2.1.1 Helhetssyn och grundtrygghet anser att i utformandet och reviderandet av trygghetssystemen måste hänsyn tas till människans hela livssituation. Det går inte att dela upp människan i en del som är sjuk, en annan som är arbetslös och en tredje som kanske har sociala problem. Regeringens nuvarande inriktning mot renodling som metod att reformera socialförsäkringarna avvisar vi. Det innebär bland annat att vi går emot regeringens linje att utestänga allt fler från de generella försäkringarna. I de kortvariga försäkringarna vill vi höja garantinivåerna och ha en högre procentuell ersättning vid låga inkomster än vid högre, ett brutet tak. I den långvariga försäkringen vid ohälsa och arbetslöshet samt i ålderspensionerna föreslår vi en ersättning lika för alla, oberoende av tidigare inkomst. Grundtryggheten behövs av ekologiska, fördelningspolitiska och ekonomiska skäl. Det viktigaste målet skall vara att tillförsäkra människor ett grundläggande socialt skyddsnät i livets olika skeden. Däremot är det ingen uppgift för det statliga trygghetssystemet att tillförsäkra alla att kunna behålla en uppnådd högre levnadsstandard! grundsyn är att alla människor har samma värde och att de har gemensamma grundläggande behov. Människan är aktiv och skapande och vill och kan ta ansvar. Samhället ska garantera en ekonomisk bastrygghet när människor inte kan försörja sig själva. Däremot är det inte samhällets uppgift att garantera att alla kan behålla den högre levnadsstandard de tidigare kanske uppnått. Människor har både rättigheter och skyldigheter gentemot samhället. Rättigheten till en grundtrygghet baseras på att vi är medlemmar i samhället, inte i första hand på vår position i arbetslivet. Det betyder att även arbetslösa, sjuka, och handikappade som inte har möjlighet att försörja sig skall kunna lita på att de inte blir lämnade utanför. måste alla som har möjlighet svara för sin egen försörjning. Vi måste solidariskt hjälpa dem som inte har denna möjlighet 2.1.2 Sjukpenning och rehabilitering m.m. princip med brutet tak och ett enhetligt övre tak i socialförsäkringarna ger under anslag A1 en besparing med 950 miljoner . Vår modell med det brutna taket ger en ersättning av den sjukpenninggrundande inkomsten upp till brytpunkten , och av den del av den sjukpenninggrundande inkomsten som överstiger brytpunktsbeloppet. Det innebär en besparing om 800 miljoner . Dessutom sänks taket i sjukförsäkringen till 6,5 basbelopp, vilket ger en besparing på 150 miljoner . 2.2 Anslag A2 Förtidspensioner Renodlingen av ohälsoförsäkringen leder enligt vår mening till en ytterligare kraftig utslagning av människor med blandade medicinska problem, en svag ställning på arbetsmarknaden och kanske också sociala problem. En sådan renodling är en teoretisk konstruktion som inte fungerar i praktiken! Vi anser i stället att det bör införas en ny gemensam statlig försäkring, som skall träda in vid långvarig ohälsa och/eller arbetslöshet. Det kan ske efter förslagsvis , när de kortvariga sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna upphör. I stället för på renodling skall den nya försäkringen bygga på helhetssyn, där det är människans totala situation som granskas. Den sammanslagna försäkringen skall kombineras med att också administrationen slås samman. En gemensam försäkring och en gemensam administration har flera fördelar. Den är mer human mot den försäkrade som slipper slussas runt mellan ett flertal olika myndigheter och försäkringsformer. Den kan också leda till en betydande effektivisering och kostnadsbesparing. förslag till skatteväxling, som redovisas ingående i en särskild motion, innebär högre kostnader för energi. Detta beräknas medföra en höjning av basbeloppet, och kostnaderna inom anslaget ökar därmed med 65 miljoner och 135 miljoner . 2.3 Anslag B2 Allmänna försäkringskassor Vi föreslår att en ny, gemensam organisation bestående av , arbetsförmedlingen samt vissa delar av kommunens socialtjänst och landstingens öppensjukvård slås samman till en lokal organisation. Detta kommer att leda till att människor som är i behov av dessa förvaltningars tjänster ges ett helhetsbemötande. Det kommer dessutom att leda till effektiviseringsvinster vad gäller administration och förvaltning. Denna beräknas ge full effekt först . Tills dess anser vi att försäkringskassornas budget behöver förstärkas med 140 miljoner . En organisation i stor trötthet, vilket man med eftertryck kan säga att försäkringskassorna runt omkring i landet är, orkar inte utveckla sig och skära i sin egen organisation. Därför vill vi ge försäkringskassorna runt om i landet en välbehövlig vilopaus under det att de kan ge sig tid och möjlighet att förändra sin organisation inför 2000-talet. 3 Fördelning på utgiftsområde 10 föreslår följande fördelning inom utgiftsområde 10. Förslag till anslag 1998 och beräkningar 1999 och 2000, milj. kr Sjukpenning och rehabilitering m.m. 4 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi anser att även den statliga ålderspensionen bör bygga på principen om en grundtrygghet, lika för alla. har dock fattat principbeslut om att dagens ATP-system skall ersättas av ett nytt reformerat system , som är annorlunda uppbyggt och enligt ett steg i helt fel riktning Vi menar att det systemet har stora brister och inte håller vad det lovar. I budgetmotionen redovisar vi bara kortfattat vår syn på regeringens avgivna budgetproposition vad gäller pensioner. 4.1 Anslag A1 Ålderspensioner förslag till skatteväxling, som redovisas ingående i en särskild motion, innebär högre kostnader för energi. Detta beräknas medföra en höjning av basbeloppet, och kostnaderna inom anslaget ökar därmed med 265 miljoner och 530 miljoner . 4.2 Anslag A3 Bostadstillägg till pensionärer Vi anser att det är tveksamt om man ska ta upp värdet av pensionärers fritidsbostäder i beräkningsunderlaget för bostadstillägg. Generellt anser att beräkningsmodeller för bostadsbidrag och bostadstillägg i de flesta avseenden bör utformas på ett likartat sätt. missgynnas pensionärer när värdet av förmögenhet beräknas. Just för att ge pensionärer råd att behålla mindre fritidshus förstärker vi vår budget med 20 miljoner . 5 Fördelning på utgiftsområde 11 föreslår följande fördelning inom utgiftsområde 11. Förslag till anslag 1998 och beräkningar 1999 och 2000, milj. kr 6 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Många barnfamiljer har genom försämringar av socialförsäkringsnivåer, minskningar av bostadsbidragen samt borttagandet och försämrandet av flerbarnstilläggen drabbats hårt . Den återställningspolitik regeringen påbörjat är ett steg i rätt riktning. Barnfamiljer är dock inte en homogen grupp, och i vårt förslag till förändring av trygghetssystemen tar vi avstamp i ståndpunkten att de som är låginkomsttagare skall skyddas från ytterligare försämringar av sin ekonomi. Nedan redovisar vi dock bara de förändringar vi genomför i vårt budgetförslag. Vi föreslår, av fördelningspolitiska skäl, att ett höjt och beskattat barnbidrag på per barn och månad införs. Detta medför att barnbidragsmottagare med lägst inkomst får en förstärkning av sin ekonomi, vilken betalas av dem med höga inkomster. 6.2.1 Brutet tak i föräldraförsäkringen I vårt förslag till nytt socialförsäkringssystem vill vi att ersättningen i föräldraförsäkringen skall vara på inkomster upp till 4,2 basbelopp och för inkomstdelar därutöver . Detta medför en kostnadsminskning just vad gäller denna post med 500 miljoner vardera för . 6.2.2 Sänkt tak i föräldraförsäkringen Vi anser även att taket i föräldraförsäkringen bör sänkas till 6,5 basbelopp. Detta medför en budgetförstärkning med 120 miljoner för . Cirka 40 000 föräldrar erhåller ersättning från föräldraförsäkringen på enbart garantinivå. Denna har legat kvar på per dag. Dessa föräldrar, som till är kvinnor, är unga, studerande eller nyanlända flyktingar som genom försäkringens arbetslinje inte hunnit kvalificera sig för en högre ersättning. anser att föräldraförsäkringen bör innehålla ett högre mått av grundtrygghet, och vi föreslår därför en höjning av garantinivån till per dag. Höjningen medför att budgeten måste förstärkas med 900 miljoner . 6.2.4 Utökad rätt till ledighet avvecklade garantidagar För att delvis finansiera vårt förslag till ökad grundtrygghet i föräldraförsäkringen vill vi avskaffa de med ersättning enligt enbart garantinivå som finns i försäkringen . I stället vill vi införa lagstadgad rätt till föräldrar att vara lediga i sammanlagt 18 månader. Avvecklandet av garantidagarna i föräldraförsäkringen medför en budgetförstärkning med 500 miljoner , 1999 och 2000. 6.3 Anslag A3 Underhållsstöd anser att regeringens lag om underhållsstöd är ett steg i rätt riktning. Dock har en stor grupp underhållsskyldiga föräldrar drabbats hårt av de nya reglerna, och tvingats ansöka om uppskov med betalningen av underhåll. Det betyder att lagen inte på långa vägar när blivit den samhällsekonomiska besparing regeringen hoppades på. Hårt ställda krav på återbetalning av utgivet underhållsstöd medför att den underhållsskyldige föräldern inte får råd att träffa sitt barn. Därför vill vi bl.a. att man i högre utsträckning än vad som tagits upp i lagförslaget ska kunna göra avdrag för resor till och från umgänge med barnen, samt att den ursprungliga promemorians högre grundavdrag bör bibehållas. Det medför att vi förstärker vår budget med 100 miljoner för att möjliggöra en tillämpning av lagen ur barnens perspektiv. Det är inte bara försörjandet av barnen som är en angelägen uppgift; att bibehålla umgänget är ur ett barnperspektiv minst lika angeläget. 7 Fördelning på utgiftsområde 12 föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde 12. Förslag till anslag 1998 och beräkningar 1999 och 2000, milj. kr för familjer och barn Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Vårdbidrag för funktionshindrade barn Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt förslag i tabell, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt tabell, att beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt förslag i tabell, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt tabell, att beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslag i tabell, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt tabell, att hos regeringen begär förslag till höjt och beskattat barnbidrag i enlighet med vad som anförts i motionen.