mot · GL02Sk636 · 1997-10-06 00:00:00 — Efter EU-inträdet agerar den svenska bonden på en fri och öppen EU-marknad för livsmedel. En fungerande konkurrens förutsätter någorlunda likvärdiga villkor för marknadens olika aktörer. Utvecklingen för den svenske bonden har, på grund av den politik som förts av regeringen och dess stödtrupper, gått i rakt motsatt riktning. Efter EU-inträdet har det svenska lantbruket belastats med betydande extra skatter på centrala insatsvaror i lantbruket. Efter höjs till yttermera visso dessa skatter igen. Den svenske bonden har även givits en status som svarar dåligt mot den betydelse som jordbruket och livsmedelsindustrin ändå har i . Den svenske bonden är i statens ögon inte en näringsidkare, utan intar något slags underlig särställning i lagstiftningen. Detta görs alldeles tydligt när det gäller energibeskattningen och bidragen till enskilda vägar. Bonden missgynnas skatte- och bidragsmässigt i jämförelse med industriföretag. Den svenske bonden konkurrerar först och främst med sina kolleger i grannländerna och . De ständigt stigande skatterna på den svenske bondens insatsvaror är ett allvarligt hot mot svensk jordbruksnäring. Produktionsskatter i jordbruket 1996/97 (från för ). D:o av tot kostnader (Källa: LRF) Jordbruksföretagen betalar full elskatt (konsumentskatt), detta i motsats till tillverkningsindustri klassad med en SNI-kod på 2 eller 3, som inte betalar någon elskatt. Det synes som ett märklig förhållande att bonden som krossar sitt korn hemma på gården får betala full elskatt, medan den som forslar in det till någon foderanläggning för att få det krossat och hem igen inte behöver betala elskatt. Detta förhållande måste ändras. Därigenom minskar transportbehoven och gynnas miljön. Bonden betalar även full energi- och koldioxidskatt på eldningsolja för uppvärmning och torkning av spannmål m.m. Från uppgår dessa skatter till /m3. Tillverkningsindustri med SNI-kod på 2 eller 3 betalar /m3 för motsvarande olja. Restitutionen skall egentligen bara gälla olja för industriella processer, men ges i praktiken även till olja som används för uppvärmning av lokaler. Det finns inga skäl som talar mot att bonden skattemässigt skall jämställas med annan svensk tillverkningsindustri. Avgränsat till vad som kan betecknas som industriella processer, främst olja till torkningsanläggningar, har jordbruket en extra skattebelastning på ca . På samma sätt som för elskatten leder jordbrukets högre skatt på eldningsolja till en konkurrenssnedvridning mellan gårdstorkning och centraliserad torkning av spannmål. I kan lantbrukarna i momsredovisningen dra av energiskatten och delar av koldioxidskatten på eldningsolja. I praktiken innebär detta att lantbrukarna erlägger /m3 i skatt. Större delen av skatten återförs sedan till näringen kollektivt. De finska lantbrukarna betalar en skatt på eldningsolja motsvarande /m3. Dieselskatten (MK3) för lantbrukstraktorer och andra arbetsfordon uppgår fr o m till /m3 inklusive den före detta kilometerskatten på /m3. Denna skatt betalar också andra dieselfordon, såväl inom industri, handel som privatsektorn. Sänkt dieselskatt gäller dock för arbetsfordon i gruvdrift och för kommersiell sjöfart. Arbetsfordon hade en reducerad dieselskatt med motiveringen att de i mycket liten utsträckning belastade det allmänna vägnätet. Höjningen, som uppgick till /m3, motiverades med att jordbruket skulle vara med och finansiera avgifter till EU. Merkostnaden för jordbruket uppgår till ca , vid en förbrukning om . Tilläggas kan att i skogsbruket förbrukas ca diesel. Dieselskatterna innebär en kostnadsbelastning för t ex spannmålsproduktionen om ca /ha, varav höjningen i samband med EU-medlemskapet motsvarar ca /ha. I mjölkproduktionen betyder dieselskatterna totalt /kg mjölk. I kan lantbrukarna i momsredovisningen dra av energiskatten och delar av koldioxidskatten på diesel. I praktiken innebär detta att lantbrukarna erlägger ca /m3 i skatt. Större delen av skatten återförs sedan till näringen kollektivt. I uppgår skatten på diesel till /m3 (energiskatt) plus /m3 (koldioxidskatt). De finska lantbrukarna kan dock använda eldningsolja som drivmedel varvid skatten uppgår till /m3. En sänkning av jordbrukets energiskatter innebär en välmotiverad och nödvändig förstärkning av det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Skattelagstiftningen bör förändras så att jordbruket omfattas av samma skatteregler som industrin. Bidrag till enskilda vägar Jordbruksföretag som är delägare i en enskild väg har efter sänkningen av anslagen till enskilda vägar fått se bidraget minska från av skälig kostnad. För annat företag som är beläget efter en enskild väg är bidraget oförändrat . Denna orättvisa späder på bondens kostnader ytterligare och saknar motiv. Jordbruksföretag bör jämställas med andra företag vid beräkning av bidrag till enskilda vägar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkta skatter, att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till enskilda vägar i enlighet med vad som anförts i motionen.1 1Yrkande 2 hänvisat till TU.