mot · GL02Jo726 · 1997-10-06 00:00:00 — ... en grön miljösatsningI denna motion visar vi hur vi skulle vilja satsa på miljöninom utgiftsområde 20 Allmän natur- och miljövård. Vi harockså satsningar på andra utgiftsområden som 300 miljonertill allergisanering av daghem och skolor (utgiftsområde 18)och utöver regeringens förslag förekologisk omställning av energisystemet (utg.omr. 21).InledningMiljöpartiet de gröna vill satsa rejält på miljön. Det måsteske både med den typ av projekt som kommit under dennamandatperiod, men också genom satsningar på detlångsiktiga miljöarbetet. Vi har svårt att se att det kan varamöjligt att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle utan attsatsa rejält även på den statliga myndighet, ,som skapat kompetens och utvecklat långsiktig planering förmånga angelägna åtgärder. harNaturvårdsverket bantats varje gång en ny budgetpresenterats. Man har inte heller ökat de anslag som avsettnödvändig verksamhet som saneringar av miljöskadadeområden, kalkning eller inköp av skogar. Även forskningenhar försvunnit och är nu beroende av stiftelsen denna mandatperiod har det kommit medel till tre olika projekt medliknande inriktning: I budgetpropositionen kom tillInvesteringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbarriktning. Av det anslaget tas bort och tillförsutgiftsområde 20 för . kom den så kallade kretsloppsmiljarden. En miljard avsattestill ett femårigt statligt bidrag inom Program för omställning till hållbarutveckling. Från det anslaget har tagits till vallstöd för1997. Om det naggats ytterligare i kanten eller hur det använts redovisasinte av regeringen. kom det femåriga programmet för stöd till Investeringar fören ekologiskt hållbar samhällsutveckling, totalt 5,4 miljarder kronor.De här projekten skall hanteras direkt mellan kommunernaoch . Det borde ha varit naturligt att läggahuvudansvaret för den ekologiska utvecklingen på det verksom har specialkompetens på området, naturligtvis isamarbete med och andra med nödvändigkompetens.Vi anser det angeläget att kommunerna kommer igång med sitt Agenda 21-arbete även i praktiken. Ännu har arbetet inriktats på att ta fram planer.Tyvärr har många kommuner därmed sagt upp sin Agenda 21-samordnareoch, i flera fall, inte anslagit några medel i den kommunala budgeten för attvidta de åtgärder som föreslagits i Agenda 21-planen och också beslutats avkommunfullmäktige. Det är vår förhoppning att det ska bli en ändring pådetta i och med anslaget och att kommuner avsätter resurser nu ibudgetarbetet så att man kan utnyttja investeringsanslagen.Men...De här projekten får inte som tas som intäkt för att banta ned detlångsiktiga miljöarbetet. Så sker nu och det kan vi inte acceptera. Vi vill haen rejäl satsning på . Här skall finnas en bred kompetensinom olika miljöområden, även spetskompetens. Om ska bliföregångsland i strävan att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle måste detockså återspeglas i satsningar på den ledande miljömyndighetenNaturvårdsverket. Det ska finnas råd att knyta internationellt erkänt kunnigamiljöengagerade människor till verket, att satsa på inventeringar,undersökningar, åtgärder med mera för att komma igång med mycket somman vet behöver göras för att komma till rätta med miljöproblem. finnsinte det - man kan inte ens bibehålla status quo när det gäller försurningentill exempel.Inom det nya investeringsanslaget får medel inte gå till inventeringar ochförundersökningar. Eftersom man drar in alla medel till saneringar avmiljöskadade områden innebär det att det angelägna arbete som och länsstyrelserna, i samarbetet med kommuner naturligtvis, bedrivitunder nu avslutas. Det kan vi inte acceptera. Saneringar av gamlaindustriutsläpp, tippar med mera är oerhört angelägna eftersom varje årsfördröjning innebär att mer av gifterna kommer ut i naturen, hamnar inäringskedjorna där de gör skada och i många fall också i oss själva och vårabarn. ansökte om för dettaändamål. Man fick ... får man ...de gröna vill satsa totalt på miljösatsningar utöver regeringensförslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård . vill vi satsa utöverregeringens förslag och för vill vi avsätta 1 645 miljoner kronorutöver regeringens förslag.Vi vill fördela dem så här: Vi vill öka anslaget A 1 med 145 miljoner kronorutöver regeringens förslag . På så sätt kompenseras vi inte baraför de nedskärningar, ca , som drabbat verket underdenna mandatperiod utan börjar utöka kompetens och möjligheter. För år1999 vill vi satsa och anslås 245 miljonerkronor, allt utöver regeringens förslag, varav överförsfrån administrationsanslag till för hanteringav klimatfrågor . Vi förstärker anslaget A 3 Bidrag till kalkningsverksamhet i sjöar ochvattendrag med , för år1999 och med för utöver regeringensförslag. På så sätt dagens kalkningsverksamhet och det finns enmöjlighet att rädda den biologiska mångfalden i flera vatten.Konsekvenserna av ett kalkningsanslag på regeringens nivå, 140 miljonerkronor, är förödande. Enligt kommer det attinnebära att man inte ens kan klara att kalka de sjöar och vattendrag somkalkas . Enåterförsurning med åtföljande metallutsläpp kan innebära ekologiskkollaps för tidigare räddade vatten. kalkas av de vattensom är i behov. För att kunna spara de sista ur- och naturskogarna och kunnaskydda av den produktiva skogsmarken nedanför skogsodlings-gränsen vill vi förstärka anslaget A 4 Investeringar och skötsel förnaturvård med utöver regeringens förslag för 1998resp. tillförs utöver regeringensförslag. För att ha kvar en del av den strategiska miljöforskningen påNaturvårdsverket vill vi skapa ett nytt anslag A 9 Miljö- ochkretsloppsforskning och där anslå för vardera av åren1998, 1999 och 2000. Vi anser att det alltid kommer att finnas behov avmedel till forskning utöver det stiftelsen kan bistå med. Vi vill skapa ett nytt anslag A 10 Sanering och återställande avmiljöskadade områden. Menar man allvar med ekologisk hållbarhet ochatt börja betala av miljöskulden måste dessa ofta dyra, komplicerade ochtidsödande projekt prioriteras. Kompetensen på ochlänsstyrelser måste bibehållas och utnyttjas för detta arbete och för attsätta de planer som finns i verket. avsätter vi 200 miljonerkronor, medel vi vet behövdes och inte anslogs. För år 1999anslås och för anslås 300 miljoner kronor.För att klara denna nödvändiga satsning omfördelar vi 150miljoner för , för och600 för från anslaget E 1 Stöd tilllokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet tillutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Resten, , sker via andra omfördelningar.Det är dags att mena allvar med orden. Det är dags att omsätta dem ihandling.Kemikaliernas tidsålder...Vi lever i kemikaliernas tidsålder. De ämnen som naturligtomger oss har cellerna i olika djur- och växtarter haftårmiljoner på sig att anpassa sig till. Det senaste seklet hardet spridits en mängd nya kemikalier i miljön, kemikaliersom ingen från början kunde tro skulle vara farliga.Idag vet vi bättre. Vi vet att många kemikalier har hög giftverkan, att deanrikas i näringskedjor, bildar nedbrytningsprodukter vars egenskaper inte ärkända och kan härma enzymer och hormoner. Många ämnen är cancerogenaeller mutagena och många lagras i det levande. Även tungmetaller orsakarmiljöproblem och anrikas i näringskedjor. Att allting sprider sig och attingenting försvinner är sanningar som leder till eftertanke.Listan på kemikalier som spritts av människan och som lett till omfattandemiljöproblem kan göras lång. Den omfattar bl.a. DDT, PCB, freoner,nonylfenol, klorerade lösningsmedel och tungmetaller. Det finns idagungefär 15 000 kemiska ämnen på den svenska marknaden, och över100 000 internationellt. Strömmen av nya kemiska ämnen och produkter somkommer in på marknaden är så strid att det är omöjligt att granska ens enbråkdel av dem. Många kemikalier används i ett överflöd och i onödan trotsatt man vet att de är farliga. Har konsumtionssamhället blivit fartblint?Även maten innehåller kemikalier. Vi håller oss inte med kemkaliefri mat,utan mat där restsubstanser av olika påsprutade gifter klarar gränsvärden förvad man tror är ofarligt. Oroande rapporter från i sommarvisar att barnen där har fått skador av kvicksilver efter att deras mödrar ätitgrindval innan barnen fötts. Skadorna hos barnen finns där trots attgränsvärdena inte överskrids.Den sammansatta effekten av alla spridda kemikalier i fauna, flora och osssjälva är naturligtvis oerhört svårt, ja omöjligt att överblicka. Stämmer dehypoteser som en del forskare kastat fram att såväl koncentrationssvårighetersom våldstendenser beror på kemikaliestress? Ingen vet men tanken ärmycket obehaglig.... gör att barnen blir allergiskaKemikaliesamhället påverkar även människans hälsa.Allergier hos barn blir allt vanligare i västvärlden. I vissaområden och åldrar är det nästan mer normalt att varaallergisk eller överkänslig än att inte vara det. degröna har lyft fram allergifrågan i många olika sammanhang.Allergierna fortsätter att öka.Det handlar om vems rättighet vi sätter först: kemikalieindustrins ellerbarnens. Kommer det att bli en rättighet att slippa utsättas förkemikalier, som skapar allergier eller är "marknaden" och den fria handelnmed kemikalier viktigast?Ny forskning i de forna har klart visat att allergiförekomstendär motsvarar vad hade . Även jämförelse med en såmiljöbelastad stad som i ger samma resultat. Ändå finns trebrunkolsverk i stadens omedelbara närhet, vilka tillsammans släpper ut storamängder svaveldioxid.Liknande jämförelser har gjorts mellan barn i den västtyska stadenMünchen och den f.d. östtyska staden med samma resultat. Devästerländska barnen är betydligt mer allergiska än de östtyska. Dessa ochytterligare resultat redovisas i en artikel i tidskriften och Framstegnr 8/1995, Barn i tvingar allergiforskarna att tänka om. Trots dengeografiska närheten är skillnaderna stora och lösningarna på problemen stårinte att finna i globala miljöproblem, utan i nationella och lokala.Ekologiskt hållbarutveckling - en stor ochviktig utmaningRegeringen har ambitionen att skapa ett ekologiskt hållbartSverige. Det är en stor uppgift som kommer att kräva storaresurser, en annan syn på ekonomin och ett politisktmod. Det är en nödvändig satsning för barnen. Både för attge de redan allergiska barnen chans till en så frisk framtidsom möjligt och för att förhindra att fler blir sjuka. Inte baraallergifallen ökar. På i ijuni 1997, uppföljningen till den stora miljökonferensen somhölls i , redovisade WHO,, att cancer nu är de andravanligaste dödsorsaken i världen, att antalet malariafall återökar och att den utslagning av arter som sker kan leda tillstora hälsokatastrofer, eftersom balansen mellansjukdomsalstrare och parasiter och deras naturliga fienderriskerar att rubbas. Det är stora hot såväl internationellt somnationellt. Skälen är människans härjningar och ovilja attunderordna sig naturens gränser. Föreningen Det naturligasteget har sammanställt kraven i fyra systemvillkor, somsäger att ämnen från jordskorpan (metaller m.m.) inte får ökai naturen, att kemikalier och föroreningar producerade avmänniskan inte får öka i naturen, att naturensproduktionsförmåga och biologiska mångfald inte får minskaoch att vi måste utnyttja resurserna så effektivt och rättvistsom möjligt.Luften vi andasVäxthuseffekten och tillhörande klimatförändring är nu ettfaktum. Temperaturen stiger långsamt men säkert på jordenoch extrema vädersituationer uppkommer alltmer frekvent.Man har observerat en global ökning av temperaturen med0,. Enligt en rapport från IPCC(Intergovernmental Panel on Climate Change) 1995 finnsredan idag tecken som tyder på påverkan på klimatet avmänskliga aktiviteter. Alla modeller pekar på en kraftiguppvärmningseffekt . Mångabedömer klimatförändringarna som det största hotet motmänskligheten, inte bara på grund av extremare väder utanockså för att detta leder till ekologiska rubbningar ochepidemiutbrott.Under framhöll vikten av att komma till rättamed detta och sade att den vanligaste orsak till barn på sjukhus i ärluftrörsproblem. Problemet med luftföroreningar måste naturligtvis lösasglobalt, men först när varje land kan minska sina utsläpp i tillräckligt storomfattning finns en lösning inom räckhåll. Lokalt betyder de lokalautsläppen mest, något som tydligt har visats i den undersökning av luftensom gjort.Klimatmötet i blir avgörande. Ett genombrott är nunödvändigt.Vatten - en global bristvaraRent vatten, vårt viktigaste livsmedel, är enbristvara på många håll i världen. Bristen orsakar inte barasjukdomar utan även konflikter mellan människor ochländer. Inom en generation beräknas rent vatten vara en akutbristvara på många håll. Redan nu är av det vatten iUSA som används för konstbevattning fossilt vatten.Aralsjön har kollapsat ekologiskt, något många talareuppehöll sig vid på . Grundvattennivånunder har sjunkit från en nivå 5 meterunder jordytan till . når inte längrehavet under stora delar av året. Redan under senvåren 1996var floden fullständigt torrlagd innan den nådde mynningen.Allt detta är naturligtvis inte långsiktigt hållbart.Har vi då en trygg situation i ? Det vanvettiga i att använda frisktrent vatten för transport av urin och fekalier börjar gå upp för allt fler. Härmåste bra tekniska lösningar fram. Ett hot är jordbrukskemikalier sombekämpningsmedel. Allt mer hittas i såväl brunnar som grundvatten i taktmed att analysmetoder tas fram. En forskare menar att man hittar allt mankan leta efter. Många av medlen, t.ex. Atrazin, är inte längre tillåtet ilandet,men börjar man finna det i grundvatten i . I harupptäckten av nedbrytningsprodukter av Roundup, ett höggiftigt så kallatlågdospreparat (det behövs bara några droppar för att nå önskad gifteffekt)orsakat rabalder. Roundup är för övrigt det bekämpningsmedel som ägarenMonsanto skräddarsyr sina genmanipulerade grödor till.I har sommaren visat en kraftig algblomning. Orsaken tilllaxsjukdomen M74 har inte lösts och torsken tycks minska i antal. Kvotenför uttag minskades på senaste Warszawamötet.Situationen för vildlaxen i är fortfarande mycket oroande sålänge fiske på blandade bestånd fortgår.Bevara den biologiskamångfalden!Termen biologisk mångfald får inte bli ytterligare eningrediens i miljöprosan som biotoper medrödlistade arter förstörs och försvinner under debattens gång.ArtDatabankens listor över hotade arter visar inte bara vilkaarter som är hotade utan beskriver också på ett föredömligtsätt hoten. Det finns alltså ett kunskapsunderlag för attvidta åtgärder. I många fall är skydd av biotopen endautvägen, i andra fall kan särskilda hänsyn räcka. För mångaarter är dock hoten akuta och det är bråttom.Den biologiska mångfalden i skogar befinner sig i kris. Mindre än5 % av våra skogar är ur- eller naturskogar. Många innehåller arter som ärunika i världen. 1 700 av skogens växt- och djurarter missgynnas av detmoderna skogsbruket. Trots kunskaper avverkas skogar med akut hotadearter. Beräkningar visar att urskogen och de hotade arterna är utrotade inom5 år, om avverkningarna fortgår i nuvarande takt.Likaså bedrivs allmän jakt i på arter, som finns med på hotlistan.Exempel på detta är stjärtand och sädgås. Även på arter som minskardramatiskt som enkelbeckasin och tjäder bedrivs jakt. Den så kallade friasmåviltsjakten i fjällen har medfört att antalet ripor som skjuts fyrdubblatsenligt statistik. Inget av detta är ekologiskt långsiktigthållbart.Även i det konventionella jordbruket krymper livsutrymmet för mångaarter, såväl blommor som organismer i jorden, insekter och fåglar. Närings-kedjorna bryts och vi blir biologiskt fattigare. vanliga arter ikulturlandskapet som tofsvipa och ladusvala blir allt ovanligare.Skydd av biologisk mångfald handlar dels om skydd av de hotade arterna,dels om skydd av biotoper och livsförutsättningar för de mer vanliga arterna.Just minskningen hos de vanliga arterna bör ses som varningssignaler attförändringar i miljön orsakade av människan fortgår. Kommer arter sommandelblom, kattfot och blå viol att vara arter som bara finns i visan förframtidens barn?NordsjödeklarationenSverige har i och med undertecknandet av den fjärdeNordsjödeklarationen lämnat löfte om att införahelt nya regler och metoder i kemikaliepolitiken. Enligt 17 §i deklarationen råder enighet om målsättningen att"- - - säkerställa ett uthålligt och friskt ekosystem iNordsjön. Den vägledande principen för att nå detta mål ärförsiktighets-principen. Detta kräver att förorening avNordsjön förhindras genom att kontinuerlig minska utsläpp,emissioner och förluster av farliga ämnen, så att de heltupphört inom en generation (). Det slutliga målet är attnivåerna av naturligt förekommande ämnen i miljön skallvara nära bakgrundsvärden, och nära nollkoncentrationer förav människan tillverkade syntetiska ämnen. "Det här beslutet utgör en milstolpe i den svenska miljöpolitiken. För att nåmålet att upphöra med utsläppen av farliga ämnen måste naturligtvis gruppen"farliga ämnen" definieras närmare. Enligt Nordsjödeklarationen är det"- - - ämnen, eller grupper av ämnen, som är toxiska, långlivade ochbioackumulerbara. I denna definition skall begreppet toxiska omfattacancerogena, mutagena och teratogena verkningar, samt påverkan på detendokrina systemet. "Vårt globala miljöutrymmeVi, den här generationen i den rika världen, lever på en nivåsom är långt ifrån hållbar. utnyttjar av jordensbefolkning av resurserna. En nyfödd i kommer attförbruka dubbelt så mycket spannmål och 10 gånger mer oljaän en i . En läsning av WorldWatch Institute´sTillståndet i världen 97, varifrån detta hämtats, ger även denen mörk bild. Det enda världens regeringschefer var överensom i på uppföljningskonferensen efter Riovar att man inte lyckats vända de negativa trenderna och attmiljöproblemen istället ökat. Jo, en sak till var man överensom: det är dags att försöka vända utvecklingen. Många harförsökt att beräkna hur mycket resurser vi kan utnyttja i ettlångsiktigt hållbart samhälle per person. Om hela jordensbefolkning skulle anamma västvärldens livsstil anser man attjorden långsiktigt kan föda 500 miljoner människor. Men viär drygt 5 miljarder människor. Om alla skakunna leva på vår standard måste resursförbrukningen percapita i västvärlden minska . Det brukar kallas"faktor 10" och anges ofta som ett krav för långsiktigthållbar utveckling på jorden. Det kräver radikalt förändradetankemönster och ny teknik. Kan ni tänka er krävaatt dagens bil ska klara en bensinför-brukning på 0,086 literper mil? Det är naturligtvis inte möjligt utan kräver en annantyp av fordon och troligen är det lättare och effektivare att habiobränsle som gas eller etanol i tanken.Visionen om en grönarevärldVarför denna dystra början? Jo, därför att det är så här det är.Bara genom att se och erkänna problemen kan man lösa dem.Sverige anses ofta som ett rent land. Ändå har vi, paradoxaltnog, en av världens högsta förekomster av allergier hos barn.Att den är en god indikator på miljötillståndet är alla överensom. Dessutom ökar miljöskulden enligt flera oberoendekällor. Men naturligtvis går det att ändra.Miljöpartiet har en grön vision om en värld med ren luft, ren jord och rentvatten. En värld där miljöutrymmet är rättvist fördelat och där alla människorlever ekologiskt hållbart. Vi ser fram emot den utvecklingen och vill skyndapå den. Med vetskapen om att omställningen förestår har vi alla fördelar avatt starta utvecklingen, även storskaligt. Det kräver att vi integrerar ettekologiskt tänkande i våra ekonomiska modeller. Det kräver att vi vågarprova nya vägar och ser möjligheterna i det nya som måste komma. Detkräver politiskt mod att ompröva gamla värderingar och gamla lösningar. Detkräver att vi ifrågasätter det kemikaliesamhälle vi har och vågar sesamband mellan sjukdomar som allergi och miljöförstöring. Kort sagt,massor av förändringar krävs och förhoppningsvis ger de alla en bättrelivskvalitet och långsiktig hållbarhet och en möjlighet till etträttvist miljöutrymme för alla. Det är vi i den rika världen som måste finnamodellen för detta framtida samhälle. Det är vi som tar för oss förmycket per capita.Miljöpartiet de grönasbudgetförslag förbudgetåret 1998I budgetmotion visar vi hur vi vill att en grönbudget skall gestalta sig. Vi anser inte att de grundläggandeförändringar som krävs för en hållbar utveckling finns iregeringens förslag. Det är viktigt att nå full sysselsättning,att lösa miljöproblemen och att skapa ett socialt hållbartsamhälle.Använd ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken!Miljöpartiet har i flera sammanhang drivit åsikten att denekonomiska politiken måste användas för att skapa ettekologiskt hållbart samhälle. Ekonomiska styrmedel skaparincitament för utveckling av miljöteknik och kan användasför att snabba på processen att bli av med t.ex. farligakemikalier. I motion om skattepolitiken ges enrad förslag till ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Vianser att en långtgående skatteväxling måste komma tillstånd och att trafiken måste betala sitt fullasamhällsekonomiska kostnadsansvar. Vi anser att det är dags att skatteväxla. Vi föreslår en successiv växlingav skatt på arbete mot höjda miljöskatter. Fram , då ocksåkärnkraften förutsätts ha helt avvecklats, föreslås totalt 100 miljarder haskatteväxlats. Dessa skatteförändringar medför prisförändringar somgynnar miljöanpassat beteende hos såväl enskilda som företag. Den svenska miljöskulden beräknades 1992 till minst 260 miljarder krmed en årlig ökningstakt på ca (SOU 1992:58). om svensk miljövård som kom visar attSverige har stora brister inom framför allt naturvården - detta pekar påatt miljöskulden fortfarande ökar. anser att miljöskulds-ökningen ska upphöra och därefter minskas. Det kräverlångtgående miljökrav, miljöanpassning av skattesystemet och betydandesatsningar på miljön inom både offentlig och privat sektor. De övergripande ekologiska aspekterna på ekonomin måste ges betydligtstörre tyngd i den ekonomiska politiken. Det är inte rimligt att förväntasig att miljöpolitiken ensam kan klara de mer grundläggande orsakernatill den omfattande resursförstöringen, utarmningen och förgiftningen avmiljön. Miljöproblemen är inte marginella fenomen som kan fixas avnågon eftersläpande städpatrull. De är tvärtom grundläggande problemsom handlar om förutsättningarna för vår försörjning och ekonomi. Denekonomiska politiken måste därför läggas om till en långsiktigt hållbarkretsloppsekonomi.Miljöanpassningen av ekonomin innebär emellertid inte barabegränsningar. Tvärtom innebär den också stora möjlighetertill fler arbetstillfällen och bevarat välstånd. så att utan en miljöanpassning av ekonomin löper vi iSverige mycket stor risk att på lång sikt rasera praktiskt tagetalla möjligheter till välstånd. måste sträva efter enkvalitativ tillväxt som mål för den ekonomiska politiken.Även på kort sikt öppnar en miljöanpassning av den ekonomiska politikenstora möjligheter. Miljökraven måste ses som en av de viktigaste driv-krafterna för en hållbar ekonomisk utveckling. De skapar ett förändringstrycksom leder till effektivare och mer ekonomisk användning av både natur-resurser och arbetskraft. Miljöbranschen är i sig en viktig tillväxtbranschmed stora och växande möjligheter . Genom en s.k. grön skatte-växling skapas förutsättningar för minskad miljöskuld, ökad livskvalitet ochfortsatt välfärd.Miljöpartiets förslag fördelat påanslagA 1 Statens naturvårdsverkFör att kunna satsa offensivt på miljön anser vi det väsentligtatt inte bara bibehålla den anslagsnivå som funnits påNaturvårdsverket utan att förstärka den rejält. För attkompensera för de nedskärningar som skett undermandatperioden behövs . Vi vill dessutomöka anslagen till verksamheten på verket med 50 miljonerkronor och överför dessutom frånVägverket för klimatfrågor till detta anslag, totalt 145miljoner kronor för . Vi vill att skages möjligheter att bli den offensiva myndighet som behövsom långsiktigt hållbar ekologisk omställning ska kunnainledas. Här skall finnas en bred kompetens inom olikamiljöområden, även spetskompetens.