mot · GL02T223 · 1997-10-06 00:00:00 — Kommunikationer med Öst- och De senaste årens snabba utveckling har radikalt ändrat förutsättningarna för och sydöstra . De positiva förändringarna i Öst- och länder ger helt nya möjligheter för samarbete i olika frågor. Den södra delen av är den befolkningstätaste delen av hela regionen. har ett strategiskt läge för att knyta samman dessa båda delar av , inte minst med stöd av samarbete inom olika EU-program. Möjligheterna för länet att hävda sig i ett mer internationellt sammanhang är starkt avhängiga av om det finns goda kommunikationer. Detta har inte bara betydelse för utan är i hög grad en viktig fråga för landets transportsystem för att optimalt kunna utveckla nya marknader i Öst- och . Särskilt med växer handeln kraftigt. Färjan mellan och har i stort sett dagliga turer och utgör en viktig länk i handelsutbytet. Förväntningarna på utvecklingen av är stora och många bedömare tror att det kommer att bli en av viktigaste tillväxtregioner. Det arbete som startat med att upprätta ett östersjöprogram kommer att innehålla satsningar på miljö och transporter. I regeringsdeklarationen sägs att östersjösamarbetet skall intensifieras ytterligare. Även budgetpropositionen tar upp vikten av att samarbetet mot utvecklas. För att detta skall vara möjligt måste den nuvarande, starka koncentrationen av kommunikationer i kompletteras med effektiva och miljövänliga transportstråk över den övriga delen av , innefattande bland annat . Detta är nödvändigt om vi i fullt ut ska kunna ta tillvara de nya möjligheter som bjuds. Satsningar i sydöstra medför att den hårda belastningen på , och kan minska. Detta är särskilt betydelsefullt för att minska den negativa belastningen på miljön inom dessa områden. Kommunikationerna i öst-västlig riktning kommer också att spela en viktig roll i utvecklingen av handel och turism mellan och / /. Redan ser vi hur transporterna ökar i detta transportstråk. Färjeförbindelsen mellan och i transporterar betydande godsmängder. Utvecklingen har med andra ord varit mycket god. Både och gör stora insatser för att bygga ut och förbättra hamn- och färjeterminalerna. Även kommer att göra vissa insatser för att stärka hamnens konkurrenskraft. framträdande roll i det nya östersjösamarbetet är glädjande och måste utnyttjas på bästa sätt. För del är detta mycket positivt. Det är dessutom viktigt att vi är med och skapar välstånd i de nya demokratierna. Ett välstånd som skapar en närmarknad för våra egna produkter. Om vi inte gör något nu skapas handelsförbindelser med övriga länder i . Detta kan bli en ödesfråga för hela vårt land och för vår framtida välfärd. Infrastrukturinvesteringarna i sydöstra är och har varit mycket återhållsamma jämfört med i övrigt. Ett riktvärde för borde vara att länet åtminstone får den andel som motsvarar länets befolkning eller av satsningarna. Utöver detta kan nämnas att är det län i som statistiskt sett har sämst trafiksäkerhet. Av flera skäl är det angeläget att förbättra sydöstra infrastruktur och då särskilt i . Skälen till detta är många: behöver nya alternativa miljövänliga transportkorridorer för trafik riktad söderut! Om all trafik ska ledas över bidrar detta till kapacitets- och miljöproblem både i , och vilket kommer att utgöra ett hinder för handelsutbyte med . Det är därför väsentligt att i ett tidigt skede stimulera utvecklingen av alternativa transportkorridorer över vars hamnar har de bästa förutsättningar för att vidareutvecklas. Även om sträckningen GöteborgKarlskrona inte blev en stamväg planeringsomgång föreslås att trafiken från leds via /27/30/E22 och att så snart det är möjligt dessa vägar får en enhetlig numrering. Detta kan ske genom att från förlängs till . Som ett andra steg bör vägen ingå i det nationella stamvägnätet, och då som en förlängning på TEM (E77). Även vägens numrering i bör då ges numreringen E 77. Trafikutvecklingen mellan och har överträffat förväntningarna. infrastruktur och då särskilt dess järnvägar och större vägar har i många avseenden en undermålig standard. Bland annat till följd av detta är det län i som har sämst trafiksäkerhet statistiskt sett. Några av de mest uppenbara bristerna är följande: Väg E22: Trots undermålig standard (vissa avsnitt ca 7 meters bredd) och trafikmängder som t ex är större än på genom , finns mycket begränsade insatser planerade för den kommande . Den nya investeringsplanen måste ändra på detta. Med hänsyn tagen till trafikintensiteten och de svåra olyckor som skett på bör en utbyggnad till fyra körfält ske med det snaraste. , en strategiskt mycket viktig väg för infrastruktur, är på ett vägavsnitt en uppenbar risk för vattentäkt. En allvarlig olycka har redan inträffat. Arbetet med att förbättra den vägen måste komma igång. som ingår i det så kallade har stora framkomlighets- och trafiksäkerhetsrisker på vissa vägavsnitt, och även här är behoven stora. Tvärleden Väg 121, som förbinder E22 via nordvästra med E4 och E6 på , bör omgående ges riksvägsstatus för att säkra finansieringen. Den kan då finansieringsmässigt prövas ihop med andra angelägna, regionalt viktiga vägstråk. Om inte en sammanhängande förbindelse mellan och kommer till stånd kan det äventyra Volvos produktion i . En satsning på är samhällsekonomiskt lönsam. Det är i första hand delsträckan OsbyMarkaryd som behöver byggas. Det är av största vikt att kraftfulla satsningar görs för att förbättra dåliga trafiksäkerhetssituation. I pågår ett trafiksäkerhetsprojekt som kallas . Satsningen på Blekinge kustbana har blivit en förebild för hela landet. Både elektrifiering och kurvrätning av banan är motiverade med hänsyn tagen till den stora trafikeringspotential som banan har. Målet bör vara att uppnå två timmars restid mellan och . Därför måste Kustbanan kunna köra på som i sin tur kräver elektrifiering. En elektrifierad kustbana ger stora vinster både miljömässigt och tidsmässigt. Kust-till-kust-banan kräver också stora investeringar i . Denna järnväg utgör en del i ett planerat internationellt järnvägsstråk, TER. Eftersom TER-korridorerna slutar i /är en förlängning med Kust-till-kustbanan naturlig. Med Kust-till-kust-banan som en del av TER skulle inte bara svenskt näringsliv utan även norskt få snabba och miljövänliga godstransporter till . Bandelen mellan och är i akut behov av upprustning, bland annat spårbyte och elkontaktledningsbyte. Med en medelhastighet och bärighetsproblem är det omöjligt att upprätthålla/utveckla en modern tågtrafik på bandelen. Förbättringen av internationella flygförbindelser, där klassas som internationell flygplats, klass A, är en annan regionalpolitisk satsning. bör också utrustas med en taxibana. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av goda kommunikationer mot Öst- och .