mot · GL02Fi202 · 1997-10-06 00:00:00 — Keynesvergavs till frmn fr inflationsbekmpning, statskontrollen vergavs fravreglering och privatiseringar.I gick utvecklingen lngsammare. Det tog lngre tid fr den nyasynen p ekonomi och politik att f ett verkligt genomslag i vrt land och dettog n lngre tid innan den kom att pverka utformandet av politiken.Sverige valde en annan ekonomisk och politisk - men ocks idmssig -vg n andra lnder i vstvrlden. Det kom sannolikt att frdrja etable-ringen av den svenska frnyelseagendan med flera r.3.5 1990-talets ofullbordade frnyelse3.5.1 Lovande startven om det tog ett tag fr de nya iderna att f fullt genomslag i den svens-ka debatten, har en rad punkter p den strukturpolitiska agenda som formule-rades genomfrts - helt eller delvis.? Fretagsamhetens avgrande betydelse fr vlstnd och sysselsttning varinte sjlvklar fr alla fr 10-15 r sedan. r situationen en annan ochfrstelsen fr fretagandets villkor mer utbredd.? Allt fler inser att det r ett trygghetsproblem att inte kunna frsrja sig psin egen ln.? Fler n fr tio r sedan r vertygade om att det mste lna sig attarbeta, anstrnga sig, studera, driva fretag etc.? Fler n tidigare r vertygade om att en privat och decentraliserad fr-mgenhetsbildning r bra fr ekonomi och samhllsutveckling.I brjan av hade en strategi fr frnyelse etablerats. Den riktadein sig p alla samhllets sektorer.? Bttre frutsttningar fr fretagande genom avreglering, lgre skatter,kad konkurrens och stabila spelregler? ppenhet mot och vrlden i vrigt? Frnyelse och avreglering av den statliga styrningen av forskning ochhgre utbildning? Privatiseringar av statliga fretag fr att minska det politiska inflytandetver nringslivet? En friare arbetsmarknad? Valfrihet i skola, vrd och omsorg? Ett skattesystem som gynnar arbete och sparande? Ett lngsiktigt hllbart pensionssystem? Minskad konjunkturknslighet i de offentliga finanserna? kad frutsgbarhet och lngsiktighet i det politiska systemet? kad frihet i massmedia genom privat radio och TVDenna upprkning skulle kunna gras lngre, och det r uppenbart att dettahandlar om ett politiskt reformarbete som lper ver minst ett decennium.Om arbetet hade ftt fortstta som det inleddes ochbrjan av , skulle det sannolikt ha kunna skrda stora resultatngon gng kring sekelskiftet.Men s blev det inte. 1990-talets frnyelsearbete blev ofullbordat. P vissaomrden har ingenting hnt och p andra har beslutade frbttringar ter-tagits eller t.o.m. frbytts i frsmringar. Men det r ocks viktigt att setillvad som faktiskt gjorts och till vad det betytt fr det svenska samhllet.3.5.2 i ett enat EuropaDen i srklass strsta strukturella frndringen fr svensk ekonomi ochpolitik under de senaste ren r medlemskapet i Europeiska unionen. Ingenenskild politisk tgrd har haft en s genomgripandebetydelse p s mnga omrden. Genom EU-medlemskapet har bliviten del av en gemensam europeisk marknad med 370 miljoner invnare.Unionslndernas bruttonationalprodukt verskrider den amerikanska . Svenska fretag har givits en institutionellt garanterad tillgngtill den marknad som de bedriver lejonparten av sin utrikeshandel p, svens-ka lntagare kan arbeta var de vill i hela EU och kapital kan utan restriktio-ner rra sig ver vr nationsgrns till andra EU-lnder.EU-medlemskapet har dessutom inneburit att den svenska finans- ochpenningpolitiken har lagts restriktioner som den saknade tidigare.Maastricht-avtalets kriterier fr medlemskap i unionen reglerarde politiska mjligheterna att manipulera statsbudgeten och penningvrdet.Svl den sittande som den frra regeringen har klargjort att uppfyllandet avMaastricht-kriterierna inte bara r en frutsttning fr ett svenskt medlem-skap i EMU, utan ocks goda frhllningsregler i budgetarbetet och den eko-nomiska politiken.Utver detta pverkas alla politikens omrden av att det tillkommit eneuropeisk dimension. r med och delar ett ansvar fr den gemen-samma utrikes- och skerhetspolitik som formas inom EU:s ramar, vi tvingasta hnsyn till gemensamma regler p jordbrukets omrde, vi r en del av engemensam handelspolitik och vi har ett ansvar fr unionens utvidgning ochframtid - som r vidare n det strikt svenska.3.5.3 Frutsttningar fr en stabil politikSedan den senaste grundlagsreformen i brjan av har det svenskapolitiska systemet kommit att knnetecknas av en kad ryckighet, men ocksav en kad anonymisering av det politiska systemet. Medborgarnas frtroen-de fr politiken och dess institutioner har minskat.Under 1980- och 1990-talen vxte det fram en enighet bland de politiskapartierna om att en frndring var ndvndig, och 1994 kunde riksdagenexempelvis besluta om att frlnga mandatperioden. Huruvida denna tgrdhar haft en positiv inverkan p det politiska livet i r fr tidigt attsga, men mjligheten till en kad lngsiktighet i regeringspolitiken haronekligen kat.3.5.4 En stram budgetprocessSvl internationella som svenska erfarenheter visar budgetprocessens storabetydelse fr mjligheterna att undvika obalans i ekonomin. Den svenskabudgetprocessen har traditionellt innehllit alltfr svaga restriktioner. Ockshr har det successivt vuxit fram en bred enighet om att en stramare budget-process ligger i allas intresse.Sedan budgetret 1996 r den statliga budgetprocessen reformerad. Synenp inkomster och utgifter har stramats upp. ven om det r fr tidigt attutvrdera effekterna av reformen, och ven om det finns frgetecken kringuppriktigheten i den nuvarande regeringens vilja att upprtthlla budget-processens form och anda, r det redan nu rimligt att pst att reformen r ettklart steg i rtt riktning mot sundare offentliga finanser.3.5.5 Ett stabilt penningvrdeSedan brjan av bedriver en lginflationspolitik. Infla-tionstakten har under de senaste ren varit bland absolut lgsta, ochvi ligger klart inom ramen fr vad som r tilltet enligt Maastricht-kriteriernafr EMU-medlemskap.Det rder bred enighet om att lg inflation r ndvndig fr en godoch stabil ekonomisk utveckling, men ocks fr en lngsiktigt hg syssel-sttning.Att detta r ett remarkabelt framsteg framgr med all nskvrd tydlighetom man ser till inflationshistoria. Frndringen har dessutom haften bred frankring i det svenska samhllet.F omfattas av frestllningen att det gr att anvnda penning-politiken fr att bekmpa arbetslsheten. Den breda samsyn som finns mani-festeras ocks av den verenskommelse som slutits mellan regeringen och deborgerliga oppositionspartierna om att strka oberoende stll-ning.Inflationen var dyrbar fr . Denkostade oss i konkurrenskraft och i frtroende p den internationella mark-naden, men ocks i orttvis omfrdelning av resurser i samhllet frn demsom sparade till dem som lnade.3.5.6 Incitament fr sparande och arbeteOcks i skatte- och socialfrskringspolitiken har det genomfrts strukturellareformer som kat mnniskors vilja till arbete och sparande. Dessa har intevarit genomgripande och de har endast i begrnsad utstrckning kunnat be-slutas i politisk enighet. En del strukturella reformer p det hr omrdet hartvrtom mtts med stort motstnd. Reformviljan har drfr varit starkt bero-ende av hur de politiska majoriteterna har sett ut, men ocks av det allmnnaekonomiska lget. Under svra finansiella pfrestningar har ocks socialde-mokratiska fretrdare genomfrt reformer fr att frstrka incitamenten frframfr allt arbete. Genomgende har dock varit att reformarbetet bestmtsav ekonomiska och politiska konjunkturer och ryckigheten i frndringsarbe-tet har fljaktligen varit stor.Under 1980-talet blev det alltmer uppenbart att de svenska marginal-skatterna hade en negativ inverkan p medborgarnas arbetsvilja och skatte-moral. Motiven bakom den marginalskattereform som genomfrdes 1990-1991 var att ka utbudet av arbetskraft och att ka sparandet. Tanken var atthgst av inkomsttagarna skulle betala en statlig skatt p 20procent och att skatteskalan skulle inflationsskyddas. Marginalskatten fr deallra flesta inkomsttagare skulle drmed bli ungefr och fr de 15procent som hade de hgsta inkomsterna skulle den bli ungefr 50 procent.Genom introduktionen av de s kallade egenavgifterna i sjukfrskringenoch den statliga vrnskatten slogs denna ordning snder. Principen om 30/50fick vika fr principen om 40/60.Skattereformens grundlggande problem var att den finansierades genomatt skatterna p bland annat tjnster och kapital skrptes och att det generellaskattetrycket inte snktes. Det innebar att alltfr hga marginalskattervltrades ver p annan verksamhet. Den svaga utvecklingen i den privatatjnstesektorn beror till en inte obetydlig del p den kraftigahjningen av tjnstemomsen.ven om marginalskattereformen inte verlevde den politiska utveck-lingen och ven om den borde ha finansierats genomminskade offentliga utgifter i stllet fr med hjda skatter visar det faktumatt den genomfrdes att det tminstone fr ngra f r sedan fanns en samsyni frgan om marginalskatter i den svenska riksdagen.P socialfrskringens omrde har det under senare r genomfrts en delfrndringar som inneburit att incitamenten fr arbete har strkts, men ocksatt kostnadsutvecklingen i en del offentliga frskringssystem har kunnatdmpas. Kostnaderna fr de egentliga socialfrskringarna har minskat under1990-talet, men de sammanlagda offentliga utgifternas andel av BNP harstigit. Frklaringen ligger i den kraftiga uppgngen i kostnaderna frarbetslsheten. Den rena socialfrskringssektorn har blivit ngot billigareoch ngot mer effektiv.De tre mest genomgripande reformerna har skett p sjukfrskringens,frtidspensionernas och arbetsskadefrskringens omrden. Hr har effektenp svl mnniskors beteenden som kostnader fr det allmnna varit stor.Enligt har antalet ersatta dagar i sjukfrskringen minskatmed hlften . Ocks antalet beviljade frtidspensioner har fallitdramatiskt. 1993 frtidspensionerades drygt 60 000 personer, de kommandetv ren fll denna siffra till under 40 000. 1993 skrptes reglerna frbeviljande av arbetsskador. Effekten blev att kostnaderna fr arbetsskade-frskringen - som hade femdubblats - p ngrar halverades.Dessa exempel visar att strukturella frndringar, regelfrndringar, isocialfrskringarna har haft betydelse. En halvering av sjukfrnvaron mot-svarar ett kat utbud p arbetskraft p ver 30 000 manr. Enligt utvrde-ringen av skattereformen innebar de lgre marginalskatterna att antaletnskade arbetstimmar steg, ven om det p grund av den fallande efterfrganp arbetskraft inte var mjligt att fullt ut realisera denna kade vilja attarbeta.I budgetpropositionen konstaterar regeringen att resultat av utvrderingartyder p att "skattereformen - tillsammans med de skattefrndringar somgjordes - sammantaget kade faktiskt antalarbetade timmar fr personer i arbete med i storleksordningen ".Frstrkta incitament fr den enskilde att arbeta, spara och ta sig urbidragsberoende har haft positiva effekter p ekonomins utbudssida. Dessafrndringar har varit alltfr sm och reformerna har alltfr ofta terstllts.Men det r nd uppenbart att frndringarna har ftt till effekt att det idagfinns en betydligt bredare frstelse fr incitamentens betydelse fr denekonomiska utvecklingen n vad det gjorde p 1970- och 1980-talen.3.5.7 Ett lngsiktigt stabilt pensionssystemVren 1994 slts en bred politisk verenskommelse om att i grunden refor-mera det gamla ATP-systemet. Svl den borgerliga regeringen som densocialdemokratiska oppositionen delade uppfattningen att det nuvarandepensionssystemet av flera skl r ohllbart.Syftet med det nya pensionssystemet r frst och frmst att koppla det tillden samhllsekonomiska utvecklingen - hur angelgna behoven n m varakan ett land inte lngsiktigt bra pensionskostnader som utvecklas snabbaren tillvxten i ekonomin. Ett annat avgrande syfte var att ka den enskildesmedverkan och ansvar fr sin framtida pension. Detta har uppntts genominfrandet av ett enskilt premiereservsystem och en kad grad av fondering.Omfattande forskning p omrdet ger vid handen att denna typ avpensionssystem har en positiv inverkan p den ekonomiska utvecklingen.Det r erfarenheten frn en lng rad sydostasiatiska lnder och det frefallerocks vara resultatet av genomfrda vergngar frn frdelnings-system till fonderade system, i exempelvis Chile.Pensionsreformen r sannolikt den viktigaste breda politiska verens-kommelsen i svensk politik p flera decennier. Den r en kompromiss, drviljan att skra de framtida pensionrernas trygghet var strre n bengen-heten att vika sig fr tillflliga partiopinioner.EU-medlemskapet; den frbttrade stabiliteten och lngsiktigheten i detpolitiska systemet, den stramare budgetprocessen; inflationsbekmpningenoch starkare stllning, marginalskattereformen; frndringarna isjukfrskringen, arbetsskadefrskringen och i reglerna fr frtidspensionsamt det nya pensionssystemet r exempel p frndringar som ftt samhlleoch ekonomi att fungera p ett mer frutsgbart stt. De r alla exempel psvenska strukturella reformer som frbttrat vra mjligheter att hanterasvrigheter och att dra nytta av vr tids mjligheter.Sveriges framtid r intimt frknippad med vr frmga att fortstta p1990-talets strukturpolitiska agenda. Skall vi stanna vid de frbttringar vihar gjort och den frnyelse som vi har genomfrt, eller skall vi g vidare?Detta val behver inte vara srskilt dramatiskt . Ingen tvingar oss tillfrnyelse - vrt de ligger i vra egna hnder. Men vi mste frska gra ossen bild av hur den framtida utvecklingen ser ut. Vilka vrden och egenskaperkommer att premieras i den framtida ekonomin eller p den framtidaarbetsmarknaden? Vilka r mjligheter och vilka r vra svagapunkter? Vilka mjligheter bjuder utvecklingen och vilka r riskerna?Kommer att bli en globaliseringens vinnare eller kommer vi attriskera att bli dess frlorare?4 Ett samhlle i vardande - framtidens hot ochmjligheter4.1 En ny teknologi, en ny ekonomi, ett nytt arbeteDet ekonomiska livet i vr del av vrlden hller p att omformas. Gamlastrukturer, produktionsmetoder, organisationsformer och regelsystem ersttsav nya. Produktionen hller p att individualiseras - som kunskap-sinnehllet i det som produceras stiger.Flera olika komponenter frklarar denna utveckling. Teknologiska - somkanske framfr allt har att gra med utvecklingen inom mikroelektronik ochtelekommunikationer. Ekonomiska - som har att gra med en tillvxt somblir allt mer global och som gr nya lnder viktiga ocks i vr del av vrlden.Politiska - som handlar om en allt mer integrerad och fri vrldshandel, menkanske framfr allt om politiska frndringar inom EU.De viktigare teknologiska landvinningarna fr den industriella revolu-tionen - som ngmaskinen och det lpande bandet - mjliggjorde mass-produktion. Till fallande kostnad kunde man med kad mekaniseringsgradhja produktionen. Den industriella revolutionen innebar en massmobili-sering av arbete och kapital som snabbt drev upp utbudet av fysiska varor.Vr tids teknologiska landvinningar har mjliggjort en specialisering p ettstt som inte tidigare var mjligt. Genom den nya informationsteknologinkan en person utnyttja kunskap och information som tidigare endast kundehanteras - om alls - av enorma mngder mnniskor med gott om tid.Databaser - lokala och globala - gr att den som sitter vid en hgst ordinrarbetsstation eller PC p en hgst ordinr arbetsplats bokstavligen har helavrlden vid sina fingertoppar. Informationsmngden r - p gott och p ont -fullstndigt vervldigande. Informationsinhmtning som fr 10 r sedankunde ta en halv arbetsdag i ansprk kan ta en halv minut.Frmgan att strukturera, bearbeta och utveckla denna information blir enallt strre del av vrdet av det som produceras. Helt andra egenskaper ochhelt andra kunskaper n de som var avgrande fr ngra decennier sedan haridag en framtrdande roll p arbetsmarknaden.1997 r det 50 r sedan transistorn uppfanns. F innovationer har haft ens genomgripande inverkan p fretagandet, arbetslivet, utbildningen och detsociala livet i vra samhllen. Sedan den uppfanns har kapaciteten itransistorn och dess efterfljare frdubblats vartannat r. Denna s.k. Mooreslag om transistorkapacitet har oavbrutet verkat i mer n ett halvt sekel, ochdagens mikrochips r en kvarts miljon gnger snabbare n de var nrpersondatorn introducerades p marknaden. Men det r inte bara snabbhetensom kat i en hastighet som saknar motsvarighet i andra sektorer avsamhllet. Dataminneskapaciteten per capita i har exempelvis stigitmed per r , att jmfra medexempelvis energikonsumtionen som bara stigit per r. Detinnebr att datalagringskapaciteten i r ver tv miljoner gnger s storsom den var fr 30 r sedan.ven om dramatiken i den teknologiska utvecklingens exponentiella till-vxt r hpnadsvckande r det kanske konsekvenserna p samhllsekonomii allmnhet och p nringsstruktur i synnerhet som r mest imponerande. P40 r har datorrevolutionen omformat den ekonomiska kartan som vi knnerden.Den amerikanska ekonomiska tidskriften har under sin 80-rigahistoria gnat sig t att gra listor p olika ekonomiska fenomen i vrlden iallmnhet och i i synnerhet. Man har listat allt frn miljardrer tillfretag. I sitt ttiorsjubileumsnummer - kallat "Steel vs. Silicon" - visarman hur den mikroelektroniska revolutionen i grunden har omformat detamerikanska ekonomiska landskapet. Som titeln implicerar r temat atttyngdpunkten i den amerikanska ekonomin har frskjutits frn stl till kisel -frn rvarubaserad tung industri till kunskapsbaserad dator- och mjuk-varuindustri.Det amerikanska fretaget , som r vrldens strsta tillverkare avintegrerade kretsar, startades . Mindre n trettio r senare verstigerfretagets vrde p New York-brsen vrdet av det tre amerikanska storabilfretagen , GM och - tillsammans.Denna nrmast osannolika vlstndsutveckling knnetecknas av tv saker.Fr det frsta har den skapats p . Fr det andra bestr den iprincip uteslutande av kunskap. Den fysiska resurstgngen fr dennautveckling r frsumbar.Det genomgripande ekonomiska, sociala och kulturella genomslaget ruppenbart. Den teknologiska utvecklingen har skapat ett nytt ekonomisktlandskap dr tidigare verksamheter stadigt blir relativt sett mindre viktigaoch dr helt nya fretag och helt nya fretagsstrukturer p etablerasoch slr igenom.Sttet att arbeta, vra vardagliga vanor, vr konsumtion av kultur ochunderhllning, i princip all mnsklig verksamhet pverkas av dennautveckling. Vad den betyder fr politiken i r inte uppenbart ellersjlvklart. Men att svensk industri och svenska medborgare skulle frlora patt hamna p efterklken str helt klart.Den ekonomiska och teknologiska utvecklingen driver p en kadindividualisering av arbetsmarknaden. Organisations- och arbetsformer sominte fanns fr 5-10 r sedan blir allt vanligare. Informationsteknologinsgenombrott i yrkeslivet gr den geografiska bundenheten mindre ochflexibiliteten i arbetstid och arbetsstt strre. Grnserna mellan arbete ochfritid, arbetsplats och hem och yrke och hobby blir alltmer flytande.Men en kad specialisering och hjda krav p flexibilitet innebr ocks attdet vuxit fram nya stt att organisera och leda arbetet. Verksamhet somtidigare legat i fretaget lggs utanfr och kps in vid behov. Koncentra-tionen kar p det enskilda fretagets affrsid och man upphandlar detjnster som behvs fr att gra det bsta mjliga av det man r bra p.Den snabbast vxande sektorn p den svenska arbetsmarknaden r drfrinte ovntat uthyrningsfretagen. Det finns en lng rad olika fretag som harspecialiserat sig p att hyra ut arbetskraft till andra fretag. Det kan gllaalltfrn enklare administrativ verksamhet till konsultverksamhet i fretags-ledande stllning. Stora delar av denna bransch var genom frbudet motprivat arbetsfrmedling i praktiken olaglig s sent som fr ngra r sedan.Allt tyder p att denna utveckling kommer att fortstta och frstrkas. Itakt med att kunskap blir en allt mer avgrande komponent i produktionenkommer individer att bli allt mer betydelsefulla - av det enkla sklet att detr individer som r brare av kunskap. Utmaningen hr r dubbel. Dels mstedet svenska samhllet och den svenska ekonomin kunna tillgodogra sig ochackumulera den kunskap som r ndvndig fr att klara konkurrensen medandra lnder.Men kunskapsutvecklingen kommer dessutom sannolikt att vara den mestavgrande sociala frgan p lngre sikt. Kunskap kommer att vara den resurssom avgr en individs ekonomiska och sociala framgng i den ekonomi ochdet samhlle som vxer fram. Att bereda goda och framkomliga vgar tillkunskap mste drfr ses som den avgjort viktigaste frdelningspolitiskafrgan. kommer sannolikt utbildning och kunskap i praktiken attvara de enda resurstillskott som lngsiktigt kan frbttra en utsatt personssituation. Frdelningspolitik i ordets mer traditionella bemrkelse kommeratt spela en mindre roll.Den ekonomiska och teknologiska utvecklingen i vrlden bjuder oss enlng rad olika mjligheter - som individer och som nation. De praktiska ochlegala mjligheterna att ska sig till andra lnder fr arbete eller studier rstrre n ngonsin och de kommer att fortstta att vxa. De teknologiskaframstegen mjliggr ett helt nytt arbetsliv, med en kad flexibilitet till gagnfr svl den enskilde som arbetsmarknaden och samhllsekonomin.4.2 Ett nytt globalt politiskt klimatSverige har vstvrldens hgsta skatter. Ingenstans i den industrialiseradevrlden gr det offentliga s stora ansprk p medborgarnas och fretagensekonomiska resurser. Bland ekonomiska bedmare rder det bred enighet omatt det hga skattetrycket r ett bekymmer fr ekonomiska utveck-ling och att det kar konjunkturknsligheten i de offentliga finanserna. Dehga skatterna frdyrar arbete, frsvrar fr fretagande och gr det svrt frstora grupper att frsrja sig p sina egna inkomster.Men i den alltmer globaliserade ekonomi som vxer fram finns ocks enny dynamik i det hga skattetrycket. Globaliseringen riskerar att ge vrtskattesystem nnu kraftigare negativa konsekvenser fr den sociala samman-hllningen. I takt med ekonomins kande internationalisering kommernmligen mjligheterna att plocka ut de rekordhga svenska skatterna attfrndras. D graden av rrlighet i skattebaserna varierar mellan olikaverksamheter och grupper kommer det att finnas en tendens i skattepolitikenatt lgga en allt tyngre brda p de skattebaser som inte r rrliga.Idag r det finansiella kapitalet i princip globalt - tminstone i skatte-hnseende. Det land som vljer att lgga srskilda restriktioner p finansiellatjnster och transaktioner kommer relativt snart att upptcka att kapitaletvljer att ska sig till andra lnder. Den svenska erfarenheten av 1980-taletsomsttningsskatt och "valpskatt" r belysande. Den svenska penningmark-naden punkterades och handeln drevs till . frloradekunskap, finansiell infrastruktur och likviditet p aktiemarknaden. Skatte-inkomsterna var frsumbara. ven mindre likvida kapitaltillgngar kan idagmed relativt stor snabbhet flytta till andra lnder. Vinterns och vrens debattom fretagsutflyttning visade kanske framfr allt att det finns en beredskaphos mnga stora svenska fretag att lgga verksamhet i andra lnder nSverige.Men det r inte bara kapitalet som blivit rrligare. I takt med att mngakunskaper och frdigheter blivit allt mer gngbara p en internationell arbets-marknad och i takt med den avreglering som framfr allt EU-medlemskapetinneburit har ocks arbetskraften blivit mer lttrrlig. Detta gller frst ochfrmst - men inte uteslutande - hgutbildad arbetskraft som ekonomer,ingenjrer och naturvetare. Frn en underskning genomfrd avSACO vet vi att av civilingenjrs-, civilekonom-, naturvetar- ochsystemvetarstudenterna kan tnka sig att arbeta utomlands i minst tre r efteratt de tagit examen och att kan tnka sig att stanna utomlands i 20r eller mer. - bland civilingenjrerna - "planerar" attflytta utomlands efter examen.Nu beror sdana val ocks av andra faktorer n skatter. Andra reallner,bttre karrirmjligheter och mer stimulerande arbetsuppgifter r sannoliktmer viktigt n skatterna. Dessutom finns det rimligen en sund vilja att prvangot nytt och annorlunda. Men det r ofrnkomligt att mjligheterna attbeskatta denna grupp srskilt hrt p sikt torde vara ganska sm.Nr skattebaserna blir rrligare - i varierande grad och hastighet - riskerarskattesystemet att pressas nedt i inkomstskikten. Inte fr attngon s nskar eller fr att ngon planerat det s - utan fr att ett hgtskattetryck i en ekonomi med lttrrliga skattebaser fr sin egna negativadynamik.Vi kan se hur denna utveckling avspeglar sig i skattesystemetoch i den skattepolitiska debatten.?