ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02U603 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U603av () Inget av EU:s 15 medlemslnder har lngre ddsstraff. AvEuropardets medlemmar har 28 avskaffat ddsstraff frsamtliga brott, i tre finns det kvar fr mycket sllsynta brottsom krigsfrbrytelser och i sex lnder frefaller det intelngre tillmpas ven om lagen tillter det. Av FN:smedlemslnder har en majoritet avskaffat ddsstraffet ochfler lnder i vrlden r p vg att gra det. Men samtidigtrapporterar Amnesty att i de lnder dr ddsstraffet finnskvar dmdes frra ret minst 7 000 mnniskor till ddenvarav mer n 4 000 avrttades.Ddsstraffet terspeglar en negativ mnniskosyn och en ga fr ga/tandfr tand-mentalitet. Ddsstraffet verkar dessutom frrande och brutali-serande och ger underlag fr en normbildning med innebrden kan staten taliv, varfr inte ocks jag? Inget tyder p att ddsstraff frebyggerkriminalitet. Oskyldiga har dmts felaktigt och ftt slppa livet till fr ngotde inte gjort. Sammantaget talar alla skl fr att ddsstraffet mste avskaffasi hela vrlden.Bland de lnder som vill ansluta sig till EU finns lnder dr ddsstraffetfortfarande finns kvar. I de baltiska staterna har fyra avrttningar genomfrtsunder , tv i och tv i . IEstland har flera dmts till dden men ingen har avrttats.Bakom de baltiska lndernas positiva instllning till ddsstraffet liggersannolikt en rdsla fr kad kriminalitet om ddsstraffet avskaffas. Menfaktum r att antalet brutala brott minskat i sedan ddsstraffetavskaffades och kade i de amerikanska delstater som terinfrt dennastrafform. Argumentet hller med andra ord inte.Sverige br inom ramen fr FN:s arbete verka fr att ddsstraffet avskaffasi hela vrlden. Inom EU br arbeta vidare p ett frverkligande avEuropaparlamentets beslut att i EU-frdraget ska f in en bestmmelseom att ddsstraff inte skall f utdmas - n mindre verkstllas - inom EU ifredstid. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om ddsstraff inom EU och i vrldens lnder i vrigt.
mot · GL02U605 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U605av () var ett sjlvstndigt land nr 1949 invaderade ochtog ver makten i landet. var statsverhuvud ochbuddismen prglade landet. har mer n 6 000 kloster,tempel och religisa platser frstrts och hgre utbildningoch studier i buddism r frbjudet.Kineser har i stor omfattning flyttat in i och tibetanerna r enminoritet i sitt eget land. Politisk omskolning pgr i stor omfattning och dettibetanska sprket trngs ut med tvngsmetoder. tvingasatt undervisa om historia p kinesiska vid avdelningen fr tibetanskasprket. Miljfrstringen r enorm. Kalhuggning, utslpp och hantering avradioaktivt avfall synes leda mot katastrofer. Tibetaner tvngsaborteras,tvngssteriliseras, arresteras, torteras och avrttas.Sverige br frmst inom FN verka fr att mjligheter ppnas till attvillkorslsa diskussioner kommer till stnd mellan representanter frFolkrepubliken och samt hans exilregering om Tibetsframtid. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att inom FN br verka fr att mjligheter ppnas fr attvillkorslsa diskussioner kommer till stnd mellan representanter frFolkrepubliken och om framtid.
mot · GL02U606 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U606av () Under ret har ett antal meddelanden inkommit omundertryckandet av svl demokratin i allmnhet somframfr allt av nyhetsfrmedlingen i . Just detfaktum att arbetsmjligheterna fr journalister r i detnrmaste obefintliga gr att lget i landet inte har kunnatskildras i all sin hemskhet.Nyligen har i tidningen ett reportage, som borde ntt en lngtstrre lsekrets n tidningens egen, p ett tydligt stt skildrat hur man kastarut eller frbjuder journalisterna t.o.m. frn - ett land som man r iunion med. Rubriker som "Han r ensam kvar - kollegerna har fngslats"och "har flyttat till " har fog fr sig och talar sitt tydliga sprk.Presidentens "krig" mot medierna har bl.a. sin orsak i det faktum attjournalisterna avsljat hur smuggling av alkohol och droger till bl.a. vrtland gr till och att kretsen runt presidenten och han sjlv gr goda vinster slag av smuggling.Vitryssland r faktiskt ett av vra grannlnder, fastn det nnu, efter att ha"dolts" i under dess existens, tycks oss ligga ganska fjrran.Ett land som vi har bde bilaterala och multilaterala avtal med, ett land somhar verksamheter med direkt pverkan p vr milj och anlggningar varskondition innebr stora risker fr svl dem sjlva som fr oss och andragrannar, ett land frn vilket smuggling drabbar och ett land varsinstabilitet utgr en skerhetsrisk i vr del av vrlden, ett sdant land mstevi sjlvfallet frska pverka svl direkt sjlva som genom internationellaorgan. I ett som r p vg att enas kring principerna om demokratioch fri informationsspridning kan vi sjlvfallet inte acceptera en destabilise-rande relikt efter sovjetmodell som ett mer eller mindre diktatoriskt isolat ivr omedelbara nrhet. br ta initiativ till tgrder frattstrka demokratin och informationsfriheten i Vitryssland.HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om ett svenskt initiativ fr att strka demokratin ochinformationsfriheten i .
mot · GL02U612 · 1997-10-06 00:00:00 — Barns och ungdomars levnadsvillkor Motion till riksdagen1997/98:U612av Majlne m.fl. (s) Barns och ungdomars levnadsvillkor Genom medierna har vi under de senaste ren blivit medvetna om barnsutsatthet, bde i vrt eget land och i vrlden i stort. Vi vet att det finnsbarnsom misshandlas av frldrar och barn som utstts fr mobbning av bdekamrater och lrare. Med stigande vrede har vi fljt utredningen av sexuelltutnyttjande av barn vid ett daghem i , pedofilhrvan i ,liksom reportagen om barnsexhandeln i steuropa och i . visar att ca 250 miljoner barn i ldrarna 6-12 r utnyttjas somarbetskraft i vrlden . Dessa barn har ofta allvarliga arbetsskador redan itidiga tonren.Det r ndvndigt att barns och ungdomars situation i vrlden idagstndigt lyfts fram, fr att hja medvetandegraden om behovet avgemensamma tgrder fr att frbttra densamma. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att hos regeringen begr frslag om att initiativ tas inom EU:soch FN:s ram fr att inrtta en rligt terkommande dag, en barnens ochungdomarnas dag, dr deras situation i och vriga vrlden fr enstark belysning.
mot · GL02U614 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U614av () kom de bda parterna iVstsaharakonflikten, och Polisario, verens om attfrverkliga en fredsplan och en folkomrstning. Fredsplanenhar dock en allvarlig brist. I fredsplanen saknas viktiga delarsom borde finnas med.Den frsta r att det finns inget om kvinnornas deltagande i genomfrandetav den verenskomna fredsplanen.Det andra r att det inte finns ngot med i verenskommelsen om den storamngd minor som finns i VstsaharaFrutom dessa tv punkter kan det inte nog betonas att den kommandefolkomrstningen, som kommer att fregs av en lng valkampanj,med strsta noggrannhet mste bevakas av internationella observatrer.Det r av strsta vikt fr den kommande folkomrstningen ochgenomfrandet av fredsplanen att Vstsahara tas upp av i FN:sskerhetsrd. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i FN:s skerhetsrd tar upp frgan omkvinnornas deltagande i genomfrandet av fredsplanen,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att tar upp frgan om minorna i Vstsahara tillbehandling i FN:s skerhetsrd,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i FN:s skerhetsrd tar upp frgan om internationellaobservatrer under den kommande folkomrstningen i Vstsahara.
mot · GL02U616 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U616av och (m, c) Situationen fr kurderna i norra har under de senaste 10ren varit mycket osker. bombades denkurdiska staden med kemiska stridsmedel p orderav . rensade denirakiska regimen landsbygden och frstrde minst 4 000kurdiska byar och ett 20-tal mindre stder. Drfr saknarfortfarande hundratusentals kurder tak ver huvudet.Till vergreppen frn yttre fiender mste ocks tyvrr lggas splittringenmellan de bda kurdiska partierna PUK och KDP, som utvecklats tillett regelrtt inbrdeskrig. Det folkvalda parlamentet fungerar inte och denlokala administrationen har problem ven om man frsker arbeta ambitist.Till detta kommer FN:s embargo som drabbar den irakiska befolkningen idess helhet hrt och d srskilt de kurdiska provinserna eftersom dessa ocksutstts fr sanktioner av regimen i Bagdad.FN:s "oil for food"-program kan ge vissa lttnader fr befolkningen menhumanitra insatser r ven fortsttningsvis helt ndvndiga. Den svenskabistndsorganisationen bidrar med humanitra insatser sedan 1991och r nu en av de mest betydelsefulla i norra viss ljusning har kunnat sknjas p senare tid, d , Storbritannienoch engagerat sig som medlare mellan de stridande partierna KDPoch PUK. Frhandlingar har pgtt . Om frhandlingarna krnsmed framgng och man nr en slutlig verenskommelse om fred terstrnd en lng process innan demokrati och mnskliga rttigheter garanteras. Idet sammanhanget kan spela en aktiv roll.Riksdagen br redan nu kunna uttala sitt std fr en framtida demokratiskutveckling fr det kurdiska folket i norra . Man kommer att behva hjlpmed att bygga upp ett civilt rttssamhlle med demokratiska institutioner.Den kurdiska befolkningen skall i fria, demokratiska val ges mjlighet attutse sina representanter i ett parlament och i de lokala styrelser man beslutarsig fr att vlja. Nr den hjlpen behvs, vilket kan glla inom en intealltfravlgsen framtid, br den vara beredd att bidra medliknande insatser som vi gjort i andra lnder vilka byggt upp demokratiskainstitutioner. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om svenska insatser vid en framtida uppbyggnad av demokratinbland kurderna i .
mot · GL02U623 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U623av och () rstade fram enresolution riktad mot regimen i , i vilken mandeklarerade sin djupa oro ver fortsatta avrttningar,anvndandet av tortyr, frtryck mot kvinnor och religisaminoriteter, samt terror mot oppositionsmedlemmar iutlandet.Under det senaste decenniet har den iranska regimen frdmts otaligagnger av olika FN-organ fr brott mot de mnskliga rttigheterna i Iran.Men har erfarenheterna visat att man mste agera kraftfullt och resolutfr att kunna bromsa frtrycket och "exporten" av mullornas terrorism tillandra lnder.Den 6 november 1994 anfll regimen ett av nationella mostndsrrelsenslger (vid grnsen mellan och ) med vilka betraktassom massfrstrelsevapen. Dessutom strider attacken mot Skerhetsrdetsresolution nr 598. Detta demonstrerar mycket tydligt mullornas likgiltighetgentemot internationella verenskommelser.Regeringen i missbrukar uppenbarligen den tystnad ochfrlamning som vrlden visar, eftersom de grvsta krnkningar av FN:sstadgar fortstter.Ca tta r efter Khomeinis dd fr regimens kriser inom de politiska,ekonomiska och sociala omrden allt strre dimensioner. Valet av fruMarjam Rajavi som president fr den framtida vergngsregeringen har fttett massivt std bland iranier, som folkets missnjen stndigt vxeroch protester i de flesta iranska stder visar att demokratin r inom rckhll.Ioch med detta, utkar mullorna frtrycket mer n ngonsin i , samtutvidgar sin internationella terrorverksamhet.Iran r medlem av FN. Det r viktigt att p nytt med kraftprotesterar mot att inte fljer sina taganden om att respektera FN:sstadgar om mnskliga rttigheter och erknnandet av etniska minoriteter. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om tgrder fr att uppmrksamma situationen i .
mot · GL02U625 · 1997-10-06 00:00:00 — Internationelltkan agera fr att FRJ uppfyller resolutioneroch rekommendationer angende Kosovo samt fr att pressaBelgrad till att ta konkreta steg fr att frverkliga dennumera bortglmda utbildningsverenskommelsen mellan drRugova och , som ppnade fr albanernas rtt attutnyttja sina skolor.Sverige kan ven agera fr att stdja det kommande tyskainitiativet inom EU fr att bl.a. ka den internationella nrvaron i Kosovogenom att ppna ett informationskontor fr EU i Prishtina. Sverigesriksdagsledamter kan frslagsvis via Kosovo Information Office iStockholm uttrycka sina sympatier fr folket i Kosovo och bjuda hitparlamentariska eller andra delegationer frn Kosovo p sk hearings, dvsvittnesml om situationen i Kosovo, likt andra europeiska parlament. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att agera p det internationella planet fr att terge Kosovo denautonomi som bervades det 1989,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att inom EU br verka fr att stdja yttresanktionsvgg, som frhindrar att f internationella krediter frnbl.a. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att internationellt verka fr att konkreta steg tas fr attfrverkligaden numera bortglmda utbildningsverenskommelsen mellan , som ppnade fr albanernas rtt att utnyttja sina skolor,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att stdja det tyska initiativet inom EU genom att ppna ettinformationskontor fr EU i Prishtina fr att bl.a. ka den internationellanrvaron i Kosovo,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att likt andra europeiska parlament bjuda in parlamentariska ellerandra delegationer frn Kosovo p s.k. hearings, dvs. vittnesml omsituationen i Kosovo,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att de kosovolalbaner som skt som frsta asylland skallf stanna hr fr gott med anledning av de omstndigheter som rder iKosovo.1
mot · GL02U637 · 1997-10-06 00:00:00 — Ungdomsrepresentation i svenska FN-delegationen Motion till riksdagen1997/98:U637av () Ungdomsrepresentation i svenska FN-delegationen Ungdomars mjlighet till deltagande p lokal, nationell ochinternationell niv r viktigt fr att bibehlla, men ocks fratt utveckla, det demokratiska samhllet. Fr att uppmuntraunga mnniskors globala engagemang mste ungdomarberedas permanent plats i den svenska delegationen till FN:sgeneralfrsamling. Flera av vra grannlnder, bl a ,och , har ungdomsdelegater i sinarespektive FN-delegationer.Den har dessutom stllt sig bakom FN-resolutionersom frordar kad ungdomsrepresentation i FN, men har nnu inte inrttatpermanent ungdomsrepresentation i den egna delegationen. Detta r etttecken p dubbelmoral i denna frga. borde agera psamma stt som de sger att andra lnder ska agera.Sedan FN:s internationella ungdomsr 1985 har haft ungdoms-representation i sina delegationer 1985 och 1995. Infr rets general-frsamling, d ungdomsfrgor ter finns p dagordningen, har Sverigesregering frvnande nog inte ngon ungdomsrepresentant i delegationen. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om permanent ungdomsrepresentation i den svenska FN-delegationen.
mot · GL02U7 · 1997-10-24 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:29 och det fördjupade Partnerskap för fred-samarbetet Motion till riksdagen1997/98:U7av Gran Lennmarker m.fl. (m) med anledning av skr. 1997/98:29 Euro-atlantiska partnerskapsrdet och det frdjupade Partnerskap fr fred-samarbetet Moderata samlingspartiet vlkomnar det frdjupadesamarbete med Nato som den freliggande skrivelsen r ettuttryck fr.Vi beklagar dock att regeringen inte tillvaratagit den inbjudan att utseambassadr vid organisationen som freligger. Enligt vr mening r detEuro-atlantiska partnerskapsrdet och det frdjupade PFF-samarbetet av sstor framtida betydelse fr att den kade resurs och den positivamarkering som en srskild ambassadr innebr vore vl motiverad.Vi har ocks i budgetarbetet frn vr sida markerat betydelsen av flermyndigheter p fr strategiska omrden. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om behovet av en srskild ambassadr vid Natohgkvarteret.
mot · GL02U701 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U701av m.fl. (fp, c, mp, kd) som ordfrandeland i Nordiska rdet kommer att inneha ordfrandeskapet iNordiska ministerrdet. Regeringen framhller ipropositionen (1997/98:1) att ordfrandeskapet frpliktaroch regeringen betonar att det skall utvas "...aktivt och meden ambition att gra samarbetets politiska och strategiskadimensioner tydliga".Vi, som fretrder mittengruppen i Nordiska rdet, nskar se ett svensktordfrandeskap med hga ambitioner. Vi r eniga om att det svenskaengagemanget fr det nordiska samarbetet behver frstrkas och att ret iordfrandeposition lmpligen br anvndas fr detta. Regeringen br somordfrande verka fr att det nordiska samarbetet ges ny kraft.Regeringen redovisar i propositionen mycket kortfattat de omrden somSverige avser prioritera som ordfrandeland. Det r positivt att regeringenbetonar att den kulturella och sprkliga gemenskap som finns i skallbevaras och utvecklas. Det r vrdefullt att regeringen framhller attkoordineringen av EU/EES-frgor behver utvecklas och att resultaten frnEU:s regeringskonferens skall frverkligas i nra kontakt mellan de nordiskalnderna.Men huvudintrycket r nd att regeringen gnar strre kraft t attutdefiniera olika politikomrden frn det nordiska samarbetet. Vi anser attregeringen har alltfr blygsamma ambitioner fr de nordiska lndernassamarbete i nromrdet, exempelvis vad betrffar samnordiska insatser fratt stdja , och och fr samfllda nordiskamiljinsatser i Murmanskomrdet. Fr det inomnordiska samarbetet lmnasf frslag. Vi menar att mycket terstr att gra, den ekonomiskasammanhllningen behver strkas, den sociala och kulturella samhrighetenlikas.Det nordiska samarbetet bygger p en vrdegemenskap som har sittfrmsta uttryck i en kulturell och sprklig gemenskap. I den folkligafrankringen har den nordiska samarbetstanken sin verlgsna styrka.Frivilligorganisationerna bildar den breda folkliga basen fr somsamarbetsomrde. Hr finns anledning fr regeringen att vervga p vilketstt Freningen i kan utgra en resurs under det svenskaordfranderet.Vi anser att regeringen skall bedriva de fortsatta frberedelserna infr detsvenska ordfrandeskapet i Nordiska ministerrdet i nra samarbete medriksdagen och att regeringen under hsten br involvera riksdagensledamter i frberedelsearbetet. Detta br ges tillknna.Av propositionen framgr inte heller om regeringen avser att kainformationsinsatserna i samband med ordfrandeskapet. Vi menar attsrskilda informationsinsatser r ndvndiga under ordfrande-skapsperiod. Regeringen br vervga p vilket stt sdana srskildainformationsinsatser kan komma till stnd. Vad som ovan anfrts br gesregeringen tillknna. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om de fortsatta frberedelserna infr det svenska ordfrandeskapet iNordiska ministerrdet,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om informationsinsatserna under ordfrandeskapsperiod.
mot · GL02U801 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U801av () Fr norra i allmnhet och i synnerhet rutvecklingen i utomordentligt viktig.Norrbotten ingr i Barents EuroArktiska Region - BEAR. strategiska lge utgren god grund fr att aktivt leda samarbetet inomBarentsregionen. I samarbetet mellan norra , ,och ligger nya, gigantiska utmaningar. Enmiljanpassad exploatering r nyckeln till Rysslandsekonomiska utveckling.Miljsamarbete, underlttande av kommunikationer och handel inomregionen och mer inofficiellt, ett stt att skerhetspolitiskt stabiliseraNordkalotten, r huvudsyftena med BEAR.I och nordvstra finns vrldens rikaste olje- ochgasfyndigheter. P Kolahalvn finns enorma mineralfyndigheter. Mngafyndigheter terstr att ppna och existerande gruvor mste ges en rationelldrift. I det avseendet har den kompetens som behvs. Inomregionens havsomrde fngas en betydande del av vrldens fisk. Enbart iBarents hav tas fisk upp rligen. strstabarrskogar finns inom omrdet med samma hga kvalitet som i norraSkandinavien.Via kan spela en viktig roll i nordvstra , inteminst genom forskningssamarbete och i uppbyggnad av infrastruktur ochvrigt samhllsbygge. Ett kat engagemang och handelsutbyte frn vr sidaskulle gynna utvecklingen i hela . och harredan ppnat handelskontor och konsulat i . Det r angelget attven ppnar handelskontor och konsulat i ochnromrdet. Svenska fretag mste f likvrdig och snabb behandling avvisum och vriga handlingar som behvs fr grnshandel.De utvecklingsmjligheter som finns i med Europasrikaste naturresurser borde passa de svenska hgteknologiskaindustrifretagen. Det mste vi ta vara p. Vidare mste en nyinvestering skeav jrnvgen i mellan och . Jrnvgs-frbindelserna Finland-nordvstra ver r ytterligare enfrutsttning fr att sammanlnka kommunikationerna. Med dessa investeringar skulle handelsutbytet ochgodsfldet frbttras hgst ptagligt. framtid r beroende av enpositiv utveckling inom Barents arktiska region. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att svenskt konsulat inrttas i ,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om strukturinvesteringar i .
mot · GL02U810 · 1997-10-06 00:00:00 — Då och då kommer det larmartiklar om dåliga allmäntillstånd. Orsakerna är komplexa. Punktutsläpp från fabriker och reningsverk har minskat genom olika insatser. Vid sidan av åtgärder vi vidtar inom vårt eget land ger bistånd och bidrar med tekniskt kunnande vid reningsanläggningar runt . Diffusa utsläpp från t.ex. jordbruk och transporter har varit svårare att stävja. Och bidrar tyvärr med förhållandevis stora diffusa utsläpp. Det handlar bl.a. om att arbeta med attityder, varje människas inställning och motivation till att ändra sitt beteende. Det handlar också om att använda de miljöstöd som jordbruket får från EU på ett sådant sätt att de verkligen minskar utsläppen till vattendrag och hav. De stora översvämningarna i och fokuserar ytterligare på hur viktigt det är att minska den höga miljöbelastningen på . Även om de akuta skadorna inte blev så stora som man först befarade så kan man nu ännu tydligare se att samarbete över nationsgränserna är helt oundgängligt. HELCOM () gör nu på svenskt initiativ en analys av översvämningarnas effekter på och föreslår ev åtgärder. En annan fråga som HELCOM också arbetar med är hur man skall minska oljeutsläppen från fartygen. Man har inom HELCOM kommit överens om en gemensam strategi för uppbyggnad av mottagningsstationer. I är kommuner, näringsliv och myndigheter överens om hur detta skall ske och det är därför synnerligen angeläget att med kraft driver frågan inom HELCOM och andra internationella organ. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för en bättre miljö i .