mot · GL02Sf13 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:23 Invandrings- och flyktingpolitiken Ett lands asylpolitik är en god indikator på hur grundläggande värderingar som humanism, medmänsklighet och principen om alla människors lika värde respekteras. Att neka en asylsökande skydd trots att det finns risk för kränkningar av den asylsökandes mänskliga rättigheter visar också att man inte tillmäter hans eller hennes människovärde någon större vikt. Majoriteten av världens flyktingar har flytt från våld, krig och politiskt förtryck. Den direkta orsaken till att fördrivna människor lämnat sina hem är i nio av tio politiskt förtryck och väpnade konflikter. Dessa konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i de rika industriländerna, bl.a. i . Konflikter mellan och förföljelse av folkgrupper är vanliga orsaker till att människor drivs på flykt. Men också rent inhemskt förtryck där grundläggande demokratiska rättigheter satts ur spel, ofta med politiska strider eller inbördeskrig som följd, främjar uppkomsten av flyktingströmmar. Det är relativt sällsynt med mellanstatliga konflikter, de interna konflikterna är däremot ofta förekommande. Det exempel som just nu står i fokus är inbördeskriget i . I detta sammanhang bör understrykas hur starkt asylrätten skadats av den gemensamma EU-tolkning av flyktingbegreppet, som bortdefinierar förföljelse som inte utgår från statsmakten. De som får halsarna avskurna av den väpnade islamiska gruppen är knappast hjälpta av det faktum att staten inte är ansvarig för dessa handlingar. hade möjlighet att förhindra denna allvarliga urholkning av asylrätten genom att inlägga sitt veto men avstod. Social och ekonomisk nöd och även miljökatastrofer orsakar migrationsströmmar. Den största delen av denna migration äger rum mellan olika . Fattigdom har inte varit någon viktig orsak för många människor att söka sig till norra . De människor som söker asyl i kommer från länder där det förekommit omfattande våld och kränkningar av mänskliga rättigheter. 2 Grunder för migrationspolitiken Regeringen framhöll i propositionen Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv (1996/97:25) att det krävs en helhetssyn på migrationspolitiken med samverkan mellan bl.a. utrikes-, säkerhets-, handels- och biståndspolitiken. Det är oerhört viktigt att som vi ger skydd åt dem som riskerar förföljelse eller riskerar att drabbas av väpnade konflikter arbetar för att minska de ekonomiska klyftorna i världen. Det är lika viktigt att arbeta med att förebygga konflikter och katastrofer innan de utvecklas till humanitära tragedier. måste man inse att detta arbete är mycket komplicerat och kan innebära konflikter med principen om varje lands nationella suveränitet. Här pågår en positiv utveckling i riktning mot ökad acceptans för olika typer av humanitär intervention från det internationella samfundet för att skydda mänskliga rättigheter. En faktor som starkt bidrar till uppkomsten av flyktingströmmar är den internationella vapenhandeln. Det finns här viktiga ekonomiska intressen som gör att effektiva restriktioner på detta område är svåra att genomföra. Också den är mycket diskret när det gäller att påvisa de samband som finns mellan vapenexporten och uppkomsten av väpnade konflikter med åtföljande flyktingströmmar. 3 Brister i utlänningslagen och dess tillämpning framförde i en motion med anledning av regeringens proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i ett globalt perspektiv ett mycket stort antal ändringsförslag till regeringens förslag. avslog samtliga förslag från . Vi står fortfarande bakom de förslag vi då framförde och anser deras genomförande vara mycket angeläget. inser vi att majoritet inte ändrat uppfattning och vi avstår därför från att i denna motion upprepa de flesta av dessa förslag som yrkanden. Det var utomordentligt olyckligt att regeringen och trots att invandringsmyndigheterna redan genom en lag och konventionsstridig rättstillämpning i stor omfattning lyckats strypa tillströmningen av skyddssökande genomdrev ytterligare begränsningar i asylrätten från . har blivit fällt för brott mot med anledning av avvisningsbeslut trots att det funnits risk för tortyr. Regeringens ansvar för dessa allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna är desto uppenbarare som regeringen vid ärendets behandling hos hävdat att de svenska myndigheterna handlat helt korrekt. Trots detta har tortyrkommittén funnit att svenska myndigheter brutit mot tortyrkonventionen. Genom att bevilja uppehållstillstånd den muntliga förhandlingen skulle ha ägt rum har lyckats undgå en så gott som säker fällning i Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter i för motsvarande brott mot konvention om de mänskliga rättigheterna. anser det vara mycket allvarligt att det rykte lyckats skaffa sig som en alltigenom pålitlig försvarare av de mänskliga rättigheterna nu undergrävs genom systematiska brott mot asylrätten. 4 Instansordningen i utlänningsärenden välkomnar att regeringen tillsatt en utredning som har till uppgift att se över hur asylproceduren kan förändras för att ge ett mer rättssäkert förfarande. En fråga av central betydelse som utredningen måste lösa är hur det skall kunna säkerställas att den asylsökande får insyn i allt material som beslutet i ärendet grundas på. En annan viktig fråga är hur rättssäkerheten skall kunna stärkas i ärenden som handläggs i ett snabbförfarande. 5 Kvinnor som asylsökande Från finns i utlänningslagen 3 kap. 3 § 3 upptaget en ny kategori skyddsbehövande: den som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse. framförde kritik i samband med att regeln infördes. Det hade varit en mycket bättre lösning att bredda tolkningen av flyktingkonventionens flyktingbegrepp så att det innefattade också förföljelse på grund av kön eller homosexualitet. En sådan tolkning vinner successivt terräng och är etablerad i , , och på . ger ett starkt stöd åt en sådan tolkning och framförde önskemål om att skulle ansluta sig till dessa föregångsländer. Om det blir mer allmänt accepterat att förföljelse på grund av kön eller homosexualitet innefattas i flyktingkonventionen blir det möjligt att få ett globalt genomslag för detta synsätt. En särreglering i den svenska utlänningslagen får inte alls samma positiva betydelse på ett internationellt plan. Argumentet som regeringen framfört till stöd för sitt ställningstagande lyder: Diskussionerna inom EU tyder emellertid inte på att flertalet EU-länder nu skulle vara beredda att stödja en sådan tolkning. Det finns ingenting som hindrar ett enskilt EU-land att tillämpa vidare regler. Den verkliga innebörden av regeringens ställningstagande är att man inte anser detta vara en fråga man prioriterar att driva i EU. Liksom när det gällde att undanta EU-medborgare från rätten att ens söka asyl tar man mer hänsyn till EU än till det kompetenta FN-organet. Stereotypen för en person som söker politisk asyl är en aktivist som protesterar, bedriver organiseringsarbete, talar på offentliga möten osv. Det finns naturligtvis kvinnor med en liknande politisk bakgrund som den män ofta har och därför får liknande erfarenheter av asylförfarandet. Men många kvinnor har en annorlunda bakgrund eftersom de handlat mer i den privata än den offentliga sfären. Deras motstånd mot förtryck tar sig andra uttryck: att ge understöd och skydd, att förmedla budskap, att arbeta med kvinnoorganisationer. Kvinnors politiska aktivitet kan bestå av vägran att godta sociala sedvänjor eller att lyda diskriminerande lagar för vad de får respektive inte får göra. Kön är en faktor när kvinnor förföljs på grund av att de vägrar anpassa sig till samhällets förväntningar på kvinnligt beteende. Så kan t.ex. graviditet utanför äktenskapet i vissa islamiska stater vara grund för stening och vägran att följa regler för klädseln kan få fruktansvärda konsekvenser. Det är ett problem för flyktingkvinnor att vinna erkännande av att det som de utsatts för verkligen utgör förföljelse. Alltför ofta anses våldtäkt eller andra sexuella övergrepp på kvinnor som ett isolerat avskyvärt beteende från enskilda män som vill ha sexuellt umgänge snarare än något som har med regeringar att göra. I verkligheten kan det vara just på grund av sitt kön och sin reproduktiva förmåga som kvinnor blir föremål för överfall, något som blev mycket tydligt i samband med den s.k. etniska rensningen i Bosnien. Att förödmjuka kvinnor genom sexuellt våld kan vara ett medel att socialt kontrollera den politiska grupp eller den minoritet de tillhör. Handläggningen av asylärenden kan bli orättvis mot kvinnor om inte det fullständiga sammanhanget av deras liv och deras erfarenheter förstås. Det finns goda exempel i praktiken på hur dessa orättvisor kan undvikas. , och framför allt har varit ledande i att bekämpa orättvisor grundade på kön på detta område. Dessa länder har vidgat sin tolkning av flyktingkonventionen så att också könsrelaterad förföljelse omfattas. FN:s flyktingkommissariats exekutivkommitté (EXCOM) har utfärdat ett antal konklusioner som handlar om flyktingkvinnor, t.ex. EXCOM Conclusion No.39, No.46, No.54, No.60, No.64 och No.73. Flyktingkommissariatet har också utfärdat Guidelines on the Protection of Refugee Women. I har Canadian Immigration and , efter omfattande konsultationer med både myndigheter, frivilligorganisationer och enskilda individer, utfärdat . Det stora antal rättsfall som blev följden av riktlinjerna gjorde det nödvändigt att arbeta fram en förnyad och kompletterande version som publicerades . Av dessa riktlinjer framgår bl.a. att det inte finns någon grund för att a priori utesluta att våld i hemmet kan utgöra förföljelse. Här är det avgörande att slå fast om staten erbjuder ett adekvat skydd för kvinnor som är offer för våldtäkt eller liknande våld i hemmet. I utfärdade Immigration and Considerations for Asylum Officers Adjudicating Asylum Claims from Women. Dessa riktlinjer är riktade till de tjänstemän vid immigrationsmyndigheterna som intervjuar flyktingkvinnor och fattar beslut i ärendena. Riktlinjerna innehåller preciserade instruktioner till beslutsfattarna om att våldtäkt och andra former av sexuellt våld skall erkännas som förföljelse. Det slås vidare fast att kvinnor som blir slagna, torterade eller föremål för annan sådan behandling på grund av att de vägrar att överge sin tro på lika rättigheter för kvinnor skall ha möjlighet att få asyl. I har utfärdat for Decision Makers. Dessa riktlinjer är de mest omfattande och heltäckande instruktioner som utfärdats i ämnet. statistik för visar att av 5 808 asylsökande som beviljats uppehållstillstånd har åtta personer beviljats tillståndet på grund av den nya regeln om skydd på grund av kön eller homosexualitet. har inte utfärdat några riktlinjer till sin personal för tillämpningen av den nya regeln. Det finns ett stort behov av sådana riktlinjer för dem som är beslutsfattare i dessa ärenden men också för ombud, sjukvårdspersonal m.fl. Det är mycket angeläget att regeringen ger i uppdrag att inleda arbete med sådana riktlinjer. Det bör ske genom ett öppet beredningsarbete där , berörda myndigheter, frivilligorganisationer och enskilda inbjuds att delta. Det är viktigt att också förföljelse på grund av homosexuell läggning ingår i flyktingbegreppet. Med hänvisning till erfarenheterna av förföljelsen av homosexuella har tyska domstolar beslutat att betrakta homosexuella som en samhällsgrupp enligt flyktingkonventionen. 6 Länderinformationen i asylärenden Det finns mycket allvarliga brister i den information om situationen i de asylsökandes hemländer som ligger till grund för besluten i asylärenden. Bristerna är av två slag. Den första gäller den bristande partsinsynen. grundar ofta sina beslut på ett material som hemlighålls för den asylsökande. Man motiverar ofta besluten med den svepande formuleringen: enligt vad som är känt för nämnden när det gäller förhållandena i den asylsökandes hemland. En sådan handläggning sätter naturligtvis grundläggande rättssäkerhetsgarantier ur spel eftersom varje kritisk granskning av grundmaterialet omöjliggörs. Detta är en fråga som bör uppmärksammas av utredningen om instans- och processordningen i utlänningsärenden. Ett annat problem är den frekventa användningen av ambassadrapporter och yttranden i asylärenden. Kvaliteten på dessa yttranden varierar starkt och är inte sällan undermålig. En ambassad har ofta svårigheter att hantera dessa ärenden på ett bra sätt, den har ju som huvuduppgift att värna om goda relationer mellan och ambassadens värdland och att främja svenska företags marknadspositioner i den aktuella staten. För att lösa dessa problem borde följa exempel och betrakta ambassaderna som jäviga i asylärenden. För att möjliggöra en kritisk debatt om ambassadernas rapportering om situationen för de mänskliga rättigheterna bör det ske en årlig samlad publicering av denna. En god förebild finns i utrikesdepartements årliga publikation Country Reports on Human Rights Practices. Kvinnornas och de homosexuellas situation bör alltid belysas i särskilda avsnitt. 7 Sjukvård för vuxna asylsökande har asylsökande rätt till akut sjukvård, vilket innebär att t.ex. vissa kroniska sjukdomar måste komma till ett akut stadium innan hjälp kan fås. Genom att det kan dröja innan en asylsökande vuxen kan få besked kan många sjukdomstillstånd förvärras . En asylsökande kan också i sitt hemland ha gått på regelbundna kontroller hos läkare för att hålla en sjukdom i schack. Visserligen kan en asylsökande vuxen själv uppsöka läkare, men tvingas då betala den faktiska kostnaden för ett läkarbesök, vilket inte ryms inom den ersättning flyktingen får. anser inte detta förhållande tillfredsställande, utan anser att begränsningen till endast akut sjukvård för vuxna asylsökande bör tas bort. 8 Sjukvård för asylsökande barn och barn som fått avslag på asylansökningen redovisade en undersökning av hälso- och sjukvården för asylsökande och flyktingar. Det framgick av undersökningen att barn som flyttar till efter spädbarnsåret går miste om grundläggande förebyggande insatser som erbjuds svenska barn genom det svenska BVC-programmet. Det uttrycktes också oro i enkäten över brister i hur asylsökande barn tas emot inom den kommunala skolhälsovården. Ett annat allvarligt missförhållande som uppdagades vid undersökningen är att sjukvårdspersonal på flyktingförläggningar ofta åsidosätter sin anmälningsskyldighet till vid misstanke att barn far illa i sina familjer. (SOU 1997:116) föreslog i sitt slutbetänkande att regeringen ger i uppdrag att undersöka det medicinska omhändertagandet av asylsökande skolbarn. Vi ställer oss bakom det förslaget. har tidigare understrukit vikten av att flyktingbarn med traumatiska upplevelser i hemlandet aktivt uppsöks och identifieras av sjukvården för att erbjudas stöd och eventuellt barnpsykatrisk behandling. Regeringen bör ge landstingen i uppdrag att undersöka behovens omfattning och lämna nödvändiga förslag till åtgärder. Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett åtgärdsprogram för att göra sjukvårdspersonalen på flyktingförläggningar medveten om den anmälningsskyldighet till som finns vid misstankar om misshandel eller andra missförhållanden för flyktingbarn. Könsstympning av flickor är förbjuden och straffbar. Om en person som bor i medverkar till att könsstympning utförs i ett annat land kan han eller hon dömas i svensk domstol om gärningen är straffbar i det land där den utförts. Om gärningen inte är straffbar där den begås kan inte heller något straff utdömas i på grund av kravet på dubbel straffbarhet. anser att könsstympning är ett så allvarligt brott att det bör undantas från kravet på dubbel straffbarhet. har i samarbete med i drivit ett projekt mot kvinnlig könsstympning. Projektet har visat att det är möjligt att förändra attityderna till kvinnlig könsstympning. Vi anser det angeläget att starta liknande projekt på andra håll i landet där det finns stora invandrargrupper från länder där det är vanligt med kvinnlig könsstympning. 9 Sjukvård för asylsökande som fått slutligt avslag på sin ansökan och lever gömda Den dåvarande regeringen beslutade att avslå överklaganden från och över beslut av att inte betala ut ersättning för flyktingar som avvikit efter slutgiltigt beslut om avlägsnande. skickade med anledning av regeringsbesluten en skrivelse till samtliga landsting med en uppmaning att i ännu högre grad än kontrollera en utlännings identitet vid besök i landstingens sjukvård och i tveksamma fall kontrollera med berört regionkontor eller förläggning innan vården ges. erinrade man om landstingens skyldighet att ta hand om dem som vistades i och behövde omedelbar hälso- och sjukvård. De förhållanden som råder för hälso- och sjukvård för asylsökande som fått avslag och gömmer sig är inte värdiga en stat som gör anspråk på att vara grundad på civiliserade och humanitära principer. Många vågar inte vända sig till sjukvården eftersom de är rädda att sjukvårdsgivaren skall kontakta för att kontrollera vem som skall betala för vården eller att de skall debiteras höga avgifter som de inte har råd att betala. Det förekommer att sjukvårdsgivaren efter en förlossning kräver kvinnan på full betalning för vården. Aborter anses inte som akut sjukvård och där har det förekommit att sjukhus krävt i förskottsbetalning av gömda asylsökande kvinnor som av sociala skäl inte kunnat fortsätta graviditeten. Den förebyggande mödravården betraktas inte till någon del som akut sjukvård och gömda kvinnor får därmed ingen tillgång till denna. De nu rådande förhållandena kommer självfallet att i vissa fall leda till svåra konsekvenser t.o.m. dödsfall t.ex. i samband med illegala aborter som drivs fram av nuvarande regler. Det står också i strid med att gömda barn inte har tillgång till sjukvård, i praktiken inte ens akut sjukvård enligt § 4 hälso- och sjukvårdslagen. Regeringen bör därför avsätta en del av den statliga ersättningen för asylsökandes sjukvård till en särskild pott för att täcka vårdkostnader för asylsökande som tvingas söka sjukvård anonymt. Regeringen bör också göra en sådan översyn av sekretesslagen att den som söker vård inte skall behöva riskera att tas i förvar och avvisas. 10 Utlänningslagens förhållande till social skyddslagstiftning I den av godkända propositionen Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv lades fast att beslut i enlighet med utlänningslagen i princip tar över beslut om enskilda som fattas i enlighet med annan lagstiftning, så även när ett barn omhändertagits med stöd av lagen om vård av unga (LVU). framhöll i en motion med anledning av den propositionen att vi inte ansåg att det fanns underlag vare sig i propositionen eller i de utredningar den byggde på att fatta beslut om att utlänningslagen skulle gå före all annan lagstiftning vid en lagkollision. anser fortfarande att det i utlänningslagen bör införas en bestämmelse om att socialnämndens godkännande skall vara en förutsättning för att avvisa ett barn som är omhändertaget med stöd av LVU. Det har visat sig att utlänningslagens företräde framför annan lagstiftning också får andra, inte acceptabla, konsekvenser. Den som döms till rättspsykiatrisk vård och utvisning kan utvisas så snart han eller hon anses transportabel oavsett om vederbörande är så svårt sjuk att han eller hon inte kan kommunicera, hör röster osv. Det är inte förenligt med humanitetens principer att avvisa en människa i det skicket för att värna statsfinanserna. Också beslut om rättspsykiatrisk vård måste ta över vid kollision med beslut om avlägsnande enligt utlänningslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den internationella vapenhandelns betydelse för uppkomsten av flyktingströmmar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att rykte som en alltigenom pålitlig försvarare av de mänskliga rättigheterna undergrävs genom systematiska brott mot asylrätten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om breddning av flyktingkonventionens tolkning så att välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller homosexualitet inkluderas, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör ges i uppdrag att utarbeta riktlinjer för tillämpningen av skyddsregeln med anledning av förföljelse på grund av kön eller homosexualitet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bristande partsinsyn vad gäller länderinformation i asylärenden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det olämpliga i att använda de svenska ambassadernas rapportering i asylärenden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samlad årlig publicering av ambassadernas rapportering om situationen för de mänskliga rättigheterna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag om undersökning av det medicinska omhändertagandet av asylsökande skolbarn, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vuxna asylsökandes rätt till sjukvård, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör ge landstingen i uppdrag att kartlägga omfattningen av behov av särskilt stöd för flyktingbarn som utsatts för traumatiska upplevelser och att föreslå nödvändiga åtgärder, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör ges i uppdrag att ta fram ett åtgärdsprogram för att medvetandegöra sin personal om den anmälningsskyldighet till som finns i vissa fall, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om borttagande av krav på dubbel straffbarhet vid könsstympning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avsättande av en del av den statliga ersättningen till landstingen till en särskild pott avsedd för vårdkostnader för asylsökande som tvingas söka sjukvård anonymt, att hos regeringen begär en sådan översyn av sekretesslagen att den som söker vård inte skall behöva riskera att tas i förvar och avvisas, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhållandet mellan utlänningslagen och annan lagstiftning som rör enskilda.