mot · GL02Jo231 · 1997-10-06 00:00:00 — Den yrkesmässigaträdgårdsodlingenskonkurrenssituationEn konkurrenskraftig inhemsk trädgårdsproduktion ärbetydelsefull för att skapa arbetstillfällen och för att tryggakonsumenternas behov av prisvärda, kvalitativa och säkraprodukter av grönsaker, frukt, bär, blommor och växter.Sverige har goda betingelser för en produktion som kan fyllakonsumenternas och marknadens krav inte enbart inomlandet utan också på en större europeisk marknad.Den svenska yrkesmässiga trädgårdsodlingen svarar i stort sett för hälftenav den svenska konsumtionen av dessa produkter. Marknadsandelarnavarierar med hänsyn till det breda produktregistret av både ätliga produkteroch av prydnadsväxter. För många av dessa produkter har svensk odling avklimatiska skäl men också på kvalitets- och kompetensmässiga grunderutvecklat en profil som skulle kunna möjliggöra en väsentlig export till denstörre europeiska marknaden. En ökande sådan handel har redan kunnatnoteras för både färska grönsaker, krukväxter och plantskoleväxter. Frukt ochbär är också produkter som ligger nära till en sådan utveckling.Den svenska trädgårdsodlingen är en kunskapsintensiv och modernsmåföretagarbransch. Branschen har till skillnad från och Österrikemött EU-medlemskapet helt utan stöd i form av övergångs- och anpassnings-åtgärder trots att trädgårdsföretagen i är ställda under ett väsentligtstörre skatte- och kostnadstryck än kollegorna i dessa nya medlemsstater ochövriga EU-länder. Jämförande studier av skatte- och avgiftsförhållandena förträdgårdsnäringen i , och visar att svenska träd-gårdsföretag har så hög skattebelastning som de danska företagenoch 20 gånger högre än de holländska. Det är emellertid nödvändigt attdenna konkurrensnackdel inte består utan att branschen får förutsättningar attutvecklas vidare under jämlika konkurrensförhållanden och att branschen fårmöjligheter att bättre storleks- och strukturanpassa sig till det starkarekonkurrenstryck som förhållandena inom gemenskapen innebär.I och med att och regeringen har kommit överens om att heladen svenska miljöstödsramen ska utnyttjas skapas ny möjlighet att ge stöd tillekologisk odling av frukt och bär.I motionen redovisas ett antal områden och frågeställningar och föreslås ettantal åtgärder av betydelse för att fortsatt utveckla de svenska trädgårds-företagens konkurrenskraft och för att möjliggöra för företagen att utvecklaen företags- och produktionsstruktur som möjliggör en rationell och lönsamproduktion av frukt, grönsaker, blommor och växter m.m.Trädgårdsnäringensinriktning och omfattningEnligt den senaste statistiska inventeringen avseendeförhållandena . finns 3 729 trädgårdsföretag. Produktioni växthus förekom vid 1 414 företag, medan 2 869 företagbedrev trädgårdsodling på friland. Produktionsvärdet baseratpå inventering har beräknats till . Dettafördelar sig på växthusodlingen med och påfrilandsodlingen med 860 milj kr.Antalet sysselsatta inom trädgårdsodlingen uppskattas till ca 27 000personer motsvarande ca 10 000 årsverken. Av dessa var ,motsvarande ca 22 000 personer, deltidsarbetande. Endast 5 000 personerredovisades som heltidssysselsatta.Arealen av växthusodling har varit relativt medan antalet företag har minskat något under motsvarandeperiod. Åldersstrukturen för växthusbeståndet visar att avväxthusen är . Den genomsnittliga företagsstorleken har ökatendast obetydligt och är i hälften av vad den är i ochendast en fjärdedel av vad den är i Holland.Miljö- och växtskyddsfrågorKonsumenten skall kunna känna sig trygg vid användningenav svenska trädgårdsprodukter.Biologisk liksom integrerad bekämpning (IP) är prioriteradebekämpningsmetoder inom trädgårdsnäringen. Allt fler biologiska bekämp-ningsmedel inregistreras vilket ökar förutsättningarna för att utöva ett meramiljövänligt växtskydd. För att lyckas med den biologiska bekämpningenkrävs emellertid att skadegörarangreppet inte är för kraftigt. Man kan alltså ivissa fall tvingas sätta in kemiska preparat för att få ned antalet skadegörarepå en rimlig nivå för att sedan återigen börja bekämpa biologiskt. Det är dåviktigt att alltjämt ha tillgång till kemiska preparat som kan användas ikombination med biologisk bekämpning d v s preparaten skall vara skon-samma mot nyttodjur. Tillgången till sådana selektiva och effektiva preparatär emellertid högst begränsad i på grund av vårt lands restriktivahållning till nyregistreringar av kemiska bekämpningsmedel under senare årsamtidigt som äldre preparat har förbjudits eller dragits tillbaka. Dettaförhållande har också konstaterats i Statens jordbruksverks och Kemikalie-inspektionens rapport (1996:2) "Förslag till handlingsprogram för att minskahälso- och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel ".I rapporten föreslås att en speciell utredning bör göras om problemen medtillgången till bekämpningsmedel inom den svenska trädgårdsnäringen.Det finns anledning att känna stor oro över nuvarande situation. Storavärden står på spel i odlingarna och i många fall drabbas den enskildeodlaren hårt om inte bekämpningen av skadegörare kan ske effektivt.Harmoniseringen av växtskyddsfrågorna inom EU är starkt försenad och dettorde röra sig om en tidsperiod av innan harmoniseringen fullt ut ärgenomförd och odlarna inom de olika EU-länderna kommer att kunna arbetaunder jämförbara växtskyddsbetingelser.Mot denna bakgrund bör den av och Kemikalie-inspektionen föreslagna utredningen och utvärderingen av trädgårds-näringens bekämpningsmedelssituation komma till stånd för attse över den växtskyddsproblematik som föreligger nu och fram till harmo-niseringen.Kollektiv fondTrädgårdsnäringen har haft tillgång tillmedel som kunnat användas för kollektiva ändamål inomnäringen. Restitutionen av bensinskattemedel efterföljdes avden kollektiva återföringen av prisregleringsmedel. Inför EU-medlemskapet erhölls sammantaget för att stärkaträdgårdsnäringens långsiktiga konkurrenskraft. Dessakollektiva medel har finansierat ytterst angelägnaverksamheter för svensk trädgårdsnäring t ex kvalitets- ochproduktutvecklingsarbete, kvalitets- ochkonsumtionsfrämjande åtgärder samt effektivisering avmarknadssidan. Många av de verksamheter som bedrivitsmed ovanstående beskrivna medel har emellertid tvingatsupphöra i samband med att stöden avvecklats.Samtidigt som denna utveckling skett har statens anslag till FoU-verksamhet inom trädgårdsnäringens område reducerats kraftigt. Näringensstruktur är också sådan att företagen är allt för små för att bedriva egenutvecklingsverksamhet. Behovet av att driva kollektiv utvecklingsverksamhetinom trädgårdsnäringens område för att stärka trädgårdsnäringens konkur-renskraft är fortsatt stort. I andra EU-länder t ex och ställskollektiva medel till förfogande genom stöd av lagstiftning. En särskildproduktionsavgift åläggs företagen.Mot bakgrund av detta bör en obligatorisk produktionsavgift lagstadgas föralla svenskproducerade trädgårdsprodukter som omfattas av gemenskapensmarknadsordningar. Avgiften bör användas för att främja bransch-ekonomiska åtgärder inom produktion och marknadsföring av trädgårds-produkter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn och utvärdering av trädgårdsnäringens växtskydds-och bekämpningsmedelsproblematik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillskapande av möjligheter för uppbyggnad av en kollektiv fondinom den yrkesmässiga trädgårdsodlingen.