mot · GK02Sf40 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration, m.m. Regeringen föreslår i propositionen en viss reformering avallmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering. En höjningav ersättningsnivån från till inom sjuk- ochföräldraförsäkringen m.m. föreslås.Huvudprinciperna är alltjämt att försäkringen ska ge ersättning förinkomstbortfall. Försäkringssystemen skall präglas av arbetslinjen, dvs attden enskilde stimuleras till att arbeta hellre än att uppbära försäkrings-förmåner.De samordningsproblem som råder mellan arbetsgivarnas ochförsäkringskassans m fl ansvar för rehabilitering, vill regeringen åtgärdagenom att dels tillsätta en utredning, dels införa riktlinjer för samverkanmellan lokal försäkringskassa, arbetsförmedling, primärvård och socialtjänst.För att uppnå en bättre mål- och resultatstyrning av socialförsäkringen villregeringen reformera dess administration. Detta föreslås ske genom enprecisering av RFV:s ledningsroll som de lokala försäkrings-kassorna ges ökad självständighet.Det nationella ansvaret för verksamheten betonas genom att staten helt taröver valprocessen till de lokala försäkringskassornas styrelser.Miljöpartiets principer förtrygghetssystemenMiljöpartiets grundsyn är att alla människor har sammavärde och gemensamma grundläggande behov. Alla skallgaranteras en grundtrygghet när de av olika skäl inte kanförsörja sig själva. Begreppen grundtrygghet och helhetssynpräglar vår syn på socialförsäkringarna.Förändrad arbetsmarknad påverkarvillkoren för socialförsäkringDet är förvånande att regeringen inte i högre gradproblematiserar hur rätten och möjligheten tillegenförsörjning genom lönearbete skall kunna vara enfortsatt för svensk socialpolitik.Vi anser att det är viktigt att nu börja planera för hur socialförsäkringarnaskall utformas för en framtida arbetsmarknad som är betydligt rörligare ändagens och där målet måste vara att inga lämnas utanför. Det är naturligtvisockså angeläget att politiskt söka förändra arbetsmarknaden i en mer socialthållbar riktning. Arbete åt alla med kortare arbetstid är ett avgörande inslag ifördelningspolitiken. Därför är arbetstidsförkortning ett viktigt krav förMiljöpartiet även i relation till socialpolitiken.Behovet av helhetssynDagens socialförsäkringssystem har växt fram ur olikahistoriska förutsättningar och uppvisar tillsammans en brokigbild, som är svår att förstå för de flesta. Mycket kan göras föratt samordna system och göra dem billigare, enklare och merlättbegripliga.Den översyn som skett i ett flertal utredningar har inte letttill förslag om den nödvändiga förenklingen och samordningen avsocialförsäkringssystemen. Problemet verkar vara att ingen tar detnödvändiga helhetsgrepp som behövs. I stället har ogenomtänktaimprovisationer hastats fram och sedan tagits tillbaka på ett sätt så att mångafar illa.Ett samlat förslagNu behövs ett helhetsgrepp på socialförsäkringarna påsamma sätt som när den samlade översynen avskattesystemet gjordes! har presenterat ettkonkret förslag (motion 1996/97:Sf225 Helhetssyn ochgrundtrygghet i socialförsäkringar) till ett sådanthelhetsgrepp.Socialförsäkringarna skall främst vara ett socialt skyddsnät som skall ge engrundläggande försörjning till den som av olika anledningar inte kan försörjasig själv. Systemet skall vara heltäckande så att så få som möjligt fallermellan stolarna och tvingas leva på socialbidrag. Det innebär bland annat attkvalifikationsregler och andra krav skall utformas så att så få som möjligtutestängs.Försäkringarna skall i första hand tillgodose en grundtrygghet som allasolidariskt och efter förmåga skall bidra till att finansiera. Det bör inte varaen uppgift för det statliga försäkringssystemet att i varje läge garantera attmänniskor skall kunna behålla en en gång uppnådd högrekonsumtionsstandard. En sådan garanti blir alltför dyrbar och kan lika vältillgodoses av var och en med eget sparande eller försäkring. Det är viktigareatt knappa skatteinkomster i första hand används för att garantera en brastandard i den gemensamma vården, omsorgen och utbildningen.För att tillgodose kraven på helhetssyn och grundtrygghet bör social-försäkringssystemen utformas med en kortvarig del (omställningsförsäkring)och en del som skyddar vid långvariga inkomstbortfall.OmställningsförsäkringarKortvariga försäkringar skall ge ett skydd vid tillfälligainkomstbortfall på grund av sjukdom, föräldraskap,arbetslöshet m.m. samt ge ett skydd under enomställningsperiod om inkomstbortfallet riskerar att blilångvarigt. Försäkringen kan utformas som en modifieradinkomstbortfallsförsäkring med en högre ersättningsnivå iprocent vid låga inkomster och en något lägre procentuellersättning vid högre inkomster (s.k. brutet tak).En lämplig maximal tid för den kortvariga omställningsförsäkringen kanvara . Av tradition har vi i olika organiserade försäkringar vidolika typer av inkomstbortfall. Vid sjukdom och föräldraskap finns en allmänstatlig försäkring medan skyddet vid arbetslöshet organiseras via arbets-löshetskassor knutna till fackliga organisationer.Även om de kortvariga försäkringarna är åtskilda bör strävan vara att göradem så lika som möjligt. Det gäller till exempel ersättningsnivåer, regler förinkomstberäkning, golv- och taknivåer och övergångstider mellan kort- ochlångvariga försäkringar. Administrationen av trygghetssystemen på lokalnivå kan slås ihop och förenklas.Skydd vid långvarig ohälsa ocharbetslöshetNär ohälsa eller arbetslöshet varar blir det alltmer angeläget att samordna eller slå samman försäkringarnaför olika slags inkomstbortfall. Problemen för människormed långvariga inkomstbortfall är ofta sammansatta och kanbero på svag ställning på arbetsmarknaden, viss sjuklighetoch ibland även sociala problem. Vi reagerar starkt mot densträvan efter "renodling" av olika försäkringar som präglat desenaste årens utredningar inom socialförsäkringarna. Den ären teoretisk konstruktion som mest verkar ha kommit till i enkameral strävan att kostnaderna skall kunna bokföras på rättkonto. För alla dem med mer sammansatta problem leder ensådan renodling till en ökad risk att ingen försäkring riktigtpassar in, att man blir bollad mellan olika myndigheter ochriskerar att helt hamna utanför.Vi föreslår därför att försäkringar vid långvarig () ohälsa ellerarbetslöshet samordnas till en försäkring. Denna bör ge en grundtrygghet, iprincip lika för alla, på ungefär samma nivå som garantibeloppet i dagensförtidspensioner.Lokal samordningSocial- och arbetsmarknadspolitiken på lokal nivå försvårasinte bara av att dagens socialförsäkringar är så olikauppbyggda på ett sätt som inte är konsekvent ochgenomtänkt. Den av oss föreslagna förenklingen ochsammanslagningen skulle göra den lokala samordningenenklare.Även den organisatoriska splittringen på olika ansvariga myndigheter är ettstort problem. FleraMånga instanser är på lokal nivå engagerade i attbekämpa arbetslösheten och att arbeta med stöd och rehabilitering tillmänniskor med en blandad problembild i form av sjuklighet, svag ställningpå arbetsmarknaden och kanske också sociala problem. Bland de viktigasteinstanserna kan nämnas arbetsförmedlingen, och kom-munernas socialtjänst. Samma person kan ofta vara aktuell hos flera av dessainstanser och upplever ibland att han/hon blir skickad runt på ett olyckligtsätt. De många inblandade myndigheterna har ofta olika mål och kulturer,vilket ytterligare försvårar ett konstruktivt och effektivt samarbete.Miljöpartiet anser att en genomgripande organisatorisk reform avarbetsmarknadspolitik, socialförsäkringar och socialpolitik på lokal nivå ärnödvändig. Syftet med reformen skall vara att förbättra samordningen ocheffektiviteten i den totala organisationen. Det kan ske genom att de lokalaarbetsförmedlingarnas och försäkringskassornas organisation och personalöverförs till kommunerna, som får det administrativa huvudansvaret för desamlade verksamheterna. Inom kommunen läggs verksamheterna sammanmed i första hand de kommunala verksamheter som betalar ut socialbidragoch svarar för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Kommunen avgör självlämplig nämnd- och förvaltningsorganisation.Ersättningsnivåer m.m.Regeringen föreslår att ersättningsnivån för sjuk- ochrehabiliteringpenning, föräldraförsäkringen ochhavandeskapspenningen m.m., blir avförmånsgrundande inkomst fr.o.m. 1 januari 1998.Höjningen av ersättningsnivån från till är ett välkommettillskott till systemet. Men de gröna vill nu liksom i tidigaresammanhang hävda att detta ger en alltför svag fördelningsprofil.Kvalifikationskraven utestänger många och garantinivån är ofta så låg att deninte går att leva på.Brutet tak i socialförsäkringenVi anser att de nya medel som regeringen anslår bör kommade mest behövande tillgodo. Därmed ges låginkomsttagareen rimligare möjlighet att klara sig på den ersättning deberättigas till genom försäkringen utan att hänvisas tillkommunalt socialbidrag som komplettering. Vi förordar ettsystem med s.k. brutet tak, vilket innebär en lägreersättningsnivå över en viss inkomst. Alla försäkringstagaregaranteras av sin inkomst upp till en inkomst på 4.2basbelopp . Det motsvarar en månadslön på ca 12.700kr. För den del av inkomsten som överstiger brytpunkten 4.2basbelopp ges av den förlorade inkomsten.Gemensamt takI regeringens förslag till sammanhållenarbetslöshetsförsäkring sattes ersättningstaket till /dag,vilket uppnås vid ersättningsgrundande inkomst på knappt16.000 kr/mån eller ca 5,3 basbelopp. Detta kan jämförasmed motsvarande tak i sjuk- och föräldraförsäkringarna sominträffar vid ersättningsgrundande inkomster på 7,5basbelopp, en gräns som det då och då har framförts förslagom att höja.Vi kan inte se något rationellt skäl varför det skall vara olika tak i de olikaförsäkringarna. Har en person mindre behov av ersättning ominkomstbortfallet beror på arbetslöshet än om det beror på sjukdom?Vi föreslår i stället att taken samordnas på ett sådant sätt att det ärkostnadsmässigt neutralt. Det skulle innebära ett tak vid ersättnings-grundande inkomster på 6,5 basbelopp, f.n. ca /mån, i samtligaförsäkringar.FöräldraförsäkringenVi anser det också angeläget att så långt möjligt samordnagarantinivåerna i de olika försäkringssystemen. Vi föreslårdärför att garantinivån i föräldraförsäkringen höjs till sammanivå som i arbetslöshetsersättningen. Det motsvarar en nivåpå /dag, . Denna höjning föreslåsdelvis finansieras genom att de nuvarande 3 extra månadernai föräldraförsäkringen med ersättning på garantinivå tas bort.Minskningsregeln inomsjukförsäkringenRegeringen föreslår att den minskningsregel som finns inomsjukpengen skall ändras så att kompletterande ersättning fårges även efter den i en sjukperiod utan attsjukpenningen från minskas. Möjlighetenatt komplettera ersättningen från den allmänna försäkringenskall dock begränsas till en sammanlagd kompensationsnivåom av vad den försäkrade skulle ha haft i lön om haneller hon varit i arbete. Vidare föreslås att ersättningen frånall kollektivavtalad gruppsjukförsäkring, inte bara sådan somfastställts mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer,skall likställas med lön från arbetsgivaren. Privatasjukförsäkringar undantas.Miljöpartiet anser det mindre tillfredsställande att privata sjukförsäkringarundantas från minskningsregeln eftersom det riskerar leda till att den totalaförsäkringsersättningen vid sjukdom till och med kan överstiga 100 procent.De motiv regeringen framför för att undanta privata sjukförsäkringar gällerfrämst kontrollsvårigheter, men problemen är inte särskilt väl specificerade.Vi anser därför att möjligheten att inbegripa även privata sjukförsäkringarbör utredas närmare.Restarbetsförmåga vidförtidspension och sjuk-bidragRegeringen föreslår att försäkrad som uppbär trefjärdedelsförtidspension eller sjukbidrag skall vara berättigad tillarbetslöshetsersättning. Detta gäller om hon eller han ärarbetsför och oförhindrad att åta sig ett arbete till en fjärdedelav normalarbetstid i den bransch den sökande tidigare varitanställd inom.Miljöpartiet anser att detta är ett bra exempel på problem som uppstår vidnuvarande splittring mellan olika försäkringssystem och som skulle kunnahanteras betydligt enklare i en sammanslagen försäkring vid långvarig ohälsaoch arbetslöshet. Med nuvarande struktur på försäkringarna innebär dockförslaget en förbättring jämfört med nuläget.Vi vill dock invända mot förslaget att den med restarbetsförmåga somfrivilligt lämnar sin anställning inte skall anses stå till arbetsmarknadensförfogande och därmed inte ha rätt till ersättning från a-kassa. Självfalletskall samma karensregler gälla för personer med restarbetsförmåga som förhelt arbetsföra.Rehabiliterings- ochsamverkansfrågor. SjuklönRegeringen uppmärksammar att arbetsgivarnas ansvar förrehabilitering måste förtydligas och föreslår att en utredningtillsätts. de gröna stödjer den s k arbetslinjen ochdelar till stor del regeringens analys av de problem som idagråder med att precisera arbetsgivarnas ansvar och få till ståndsamverkan mellan berörda instanser. Men vi anser att detbehövs mer långtgående åtgärder än vad regeringen föreslårför att komma till rätta med dessa problem.Förkorta sjuklöneperiodenMiljöpartiet bedömer att problemen kring rehabilitering ochsamverkan har försvårats vid den förlängda sjuklöneperiodenfrån 14 . Den längre perioden har också hämmatframför allt småföretagares vilja att nyanställa. Dettaförsvårar för grupper som redan har en svag ställning påarbetsmarknaden att få arbete, eftersom arbetsgivaren befararhöga sociala kostnader. Arbetsgivarnas inträde isjukförsäkringen är visserligen ett viktigt instrument för attåstadkomma rehabiliteringsansvar, men det måste gesrimligare proportioner. Annars ger det negativ effekt påviljan till en socialt vidsynt rekrytering. Vi föreslår därför attsjuklöneperioden återställs . Om avslårdetta krav bör utredningen om arbetsgivarens åtgärds- ochkostnadsansvar för rehabilitering m.m. även omfatta enanalys av rekryteringseffekterna av sjuklöneperiodensförlängning.Samverkan inomrehabiliteringsområdetRegeringen föreslår nya riktlinjer för samverkan inomrehabiliteringsområdet. Gemensamma verksamhets- ochrehabiliteringsplaner skall upprättas på central myndighets-och regionnivå. Alla inblandade parter skall bidra med medeli proportion till deras ansvar för åtgärder för den grupp somsamverkansprojektet vänder sig till.Miljöpartiet vill gå längre än vad regeringen föreslår och i enlighet medvad ovan sagts lägga samman försäkringarna vid långvarig ohälsa ocharbetslöshet till en försäkring samt slå samman de lokala arbets-förmedlingarna, försäkringskassorna och delar av kommunernas socialtjänsttill en organisation. Det skulle väsentligt förbättra samverkansmöjligheterna.Regeringen föreslår att de medel som inblandade parter bidrar med skallstå i proportion till deras ansvar för åtgärden. befarar att ettsådant relativiserat kostnadsansvar inte löser den brist på överensstämmelsemellan organisationerna eller ren organisationsegoism, som är en del av dehinder mot samverkan som råder. Vi tror inte att gemensammahandlingsplaner och utbildningsprojekt är tillräckligt starka incitament förverklig samverkan. Vi välkomnar decentraliseringstanken i förslaget, menförordar vårt eget.SocialförsäkringensadministrationFör att uppnå en bättre mål- och resultatstyrning avsocialförsäkringen vill regeringen reformera dessadministration. Detta föreslås ske genom en precisering avRFV:s ledningsroll som de lokalaförsäkringskassorna ges ökad självständighet. Det nationellaansvaret för verksamheten betonas genom att staten helt taröver valprocessen till de lokala försäkringskassornasstyrelser.Miljöpartiet vill liksom regeringen åstadkomma en bättre administration avsocialförsäkringen, men förordar vårt eget ovan nämnda förslag omsammanslagning av lokal arbetsförmedling och försäkringskassa medkommunens resurser. I en sådan organisation kan Riksförsäkringsverketbantas kraftigt och främst få i uppdrag att svara för den statliga planeringeninom området och för service till och uppföljning och revision avverksamheten i kommunerna.Försäkringskassans styrelseI avvaktan på att en sådan sammanslagen organisationgenomförs är det viktigt att det kommunala inflytandet iförsäkringskassorna kvarstår eftersom kunskapen om lokalaförhållanden är viktig. Vi avvisar därför förslaget om nyaregler för utseende av styrelseledamöter iförsäkringskassornas styrelser.Ekonomi och finansieringDe ekonomiska konsekvenserna av förslagen i motionen ärtill fullo beaktade i förslag till motion medanledning av ekonomiska vårproposition. Därianges också hur förslagen är finansierade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av helhetssyn på socialförsäkringssy-stemen,2.1. att beslutar att ersättningsnivån i socialförsäkringarna skallvara av inkomstbortfallet för inkomstdelar motsvarande upp till 4,2basbelopp i årsinkomst och för inkomstdelar däröver,2. att beslutar om en enhetlig taknivå i alla socialförsäkringarvid inkomster motsvarande 6,5 basbelopp ,3. att beslutar att garantinivån i föräldraförsäkringen skall vara180 kr per dag,4. att , vid bifall till yrkande 4, beslutar att de tre extramånaderna på garantinivå i föräldraförsäkringen tas bort,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av möjligheterna att låta även privata sjukförsäkringaromfattas av minskningsregeln,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en person med restarbetsförmåga som frivilligt lämnar sinanställning skall anses stå till arbetsmarknadens förfogande i enlighet med deregler som gäller för övriga a-kasseförsäkrade,7. att hos regeringen begär förslag till förkortning avsjuklöneperioden ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sammanslagning av arbetsförmedling, försäkringskassa och delarav kommunernas socialtjänst på lokal nivå,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående preciseringen av roll i förhållandetill en med kommunen lokalt samordnad försäkringskassa,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direktiv till den utredning som tillsätts med uppgift att utredaarbetsgivarens kostnads- och rehabiliteringsansvar,11. att avslår regeringens förslag till nya regler för utseende avstyrelseledamöter i försäkringskassornas styrelser.