mot · GL02Fi206 · 1997-10-06 00:00:00 — Ensatsning p 1 miljard grs och ytterligare 1 miljard 1999 skall gealla skolor tillgng till den moderna tekniken.Rejla insatser fr att hja de vuxnas kompetens behvs. I vrt alternativsatsar vi 14 000 platser p kvalificerad eftergymnasial utbildning ochytterligare 2 000 platser p tekniskt basr p hgskolan. Drutver anslsmedel fr 90 000 platser i Komvux fr att ingen skall tvingas avbrytaen pbrjad utbildning. Fr kommande tv r minskas platserna till 70 000respektive 50 000.Utgiftsomrde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidTabell 29: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Statens uppgifter p kulturomrdet renodlas. En nyfond fr att mobilisera resurser till den nydanande kulturen inrttas. Efterutbyggnaden av de regionala kulturinstitutionerna kan anslagen frRiksteatern och Rikskonserter minskas.De srskilda medel fr bokinkp och lsfrmjande tgrder som inrttadesfrra ret avvisas ven i r. Bokinkp r en lokal frga. Inkp av konst frkommunernas rkning r ingen statlig angelgenhet.Kulturmiljvrden r en prioriterad statlig uppgift. Anslagen till kultur-lokaler och Arbetets museum avvisas. Riksutstllningars anslag minskas.Forskningsmedel verfrs till Humanistiska och SamhllsvetenskapligaForskningsrdet, utgiftsomrde 16. Anslagen till folkbildningen minskas. Istllet mste verksamheten frnyas inom ramen fr befintliga resurser.Anslagen till och till Internationell ungdomsverksamhetm.m. Bidrag till allmnna samlingslokaler avvecklas.Utgiftsomrde 18 Samhllsplanering, bostadsfrsrjning och byggandeTabell 30: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Genom avregleringar kan kostnaderna fr skras ned. Ensammanslagning av br vervgas. Deldre garantier som Bostadskreditnmnden lmnat skall i hgre gradfinansieras med avgifter. Rntebidragen minskas och bidrag till nyproduktionskall ej utg. I gengld befrias dessa fastigheter frn skatt.Kostnaderna fr bostadsbidrag sjunker nr bidraget renodlas fr att enbartg till barnfamiljer. kad kontroll vntas ge besparingar p 100 miljonerkronor . P sikt skall bostadsbidraget samordnas medsocialpolitiken i vrigt. Lnsstyrelsernas kostnader kommer att sjunka i taktmed att vr regional- och arbetsmarknadspolitik frndrar arbetsbelastningenute i landet.Moderata samlingspartiet avvisar den frtida avvecklingen av krnkraften.Ngot std till lokala investeringsprogram fr ekologisk hllbarhet r sledesinte ndvndigt.Utgiftsomrde 19 Regional utjmning och utvecklingTabell 31: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Fr att uppfylla mlen med regionalpolitiken r det ndvndigt att frmjafretagens utveckling. Vr politik fr fretagande och arbete skaparfrutsttningar fr att de aktuella regionerna skall kunna vxa av egen kraft.Goda mjligheter till utbildning r en viktig del i detta. Vi freslr enbetydande kunskapssatsning som std fr regional utveckling.Vissa begrnsningar fresls ifrga om transportbidrag och nedsttning avsociala avgifter. Anvndningen av medel till regionalpolitiska tgrder breffektiviseras.Utgiftsomrde 20 Allmn milj- och naturvrdTabell 32: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Regeringen frslr omfattande neddragningar p miljforskningen ochmiljvervakningen. Moderata samlingspartiet freslr att Naturvrdsverkettillfrs fr att bibehlla omfattningen och kvaliteten pdessa verksamheter. Kalkningsverksamheten br tillfras 20 miljoner kronorfr att undvika en ytterligare frsurningsskador.Utgiftsomrde 21 EnergiTabell 33: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Regeringens frslag till femrigt omstllningsprogram med std tillinvesteringar p energiomrdet r betingat av den frtida avvecklingen avkrnkraften och br inte genomfras. Detta gller ocks anslaget frenergipolitiska tgrder i och skapandet av en nyenergimyndighet.Frn utgiftsomrdet frs fr energiforskning till Natur-vetenskapliga forskningsrdet. Ytterligare ca frs frnutgiftsomrdet till utgiftsomrde 24 Nringsliv fr att energienhetskall kunna kvarst.Utgiftsomrde 22 KommunikationerTabell 34: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )De huvudsakliga besparingarna inom utgiftsomrdet stadkoms genom enkad konkurrensupphandling av entreprenadarbeten. Anslaget till vgarmste hllas intakt och ka ngot 1999 och r 2000 fr att garanteranyinvesteringar, drift och underhll. Till viss del sjunkerinvesteringsvolymen inom jrnvgsbyggandet. Detta medger besparingarinom och administrativa uppgifter. Sambandetmellan trafikens intkter och kostnader mste bli tydligare ochkonkurrensneutralitet efterstrvas inom och mellan de olika trafikslagen.Rederistdet avvecklas. br internationellt verka fr konkurrens-neutralitet inom branschen. erhller inget std fr rikstckandebetalnings- och kassaservice. Stdet fr kp av interregional persontrafik pjrnvg avskaffas. Genom en konkurrensutsttning av persontrafiken pjrnvg och en avreglering av den lngvga busstrafiken frsvinner behovetav att tcka olnsam jrnvgstrafik.Utgiftsomrde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande nringarTabell 35: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Moderata samlingspartiet freslr enklare regler fr EU:s miljstd inomjordbruket, vilket frenklar administrationen p jordbruksverket. br tillfras fr informationsinsatserinom skogsbruket. Den freslagna besparingen p SverigesLantbruksuniversitet avsls.Utgiftsomrde 24 NringslivTabell 36: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )Energienheten vid br behllas i en bantad och mera effektiv formgenom att terfr 75 av de som frs ver tillenergimyndigheten enligt regeringens frslag. Verksamheten medsddfinansiering vid br f ett tillskott p 3 miljoner kronor.Besparingen p anslaget fr teknisk forskning och utveckling br avvisas,liksom besparingen p stiftelsen . Konkurrensforskningen br tillfras ytterligare medel.Besparingar br genomfras p anslagen fr kooperativ utveckling,omstrukturering av statliga fretag och konsumentverket.Utgiftsomrde 25 Allmnna bidrag till kommunerTabell 37: (Frslag i sammandrag (tusental kronor) )En avreglering av kommunsektorn inleddes under fregende mandatperiod.Det finns fortfarande ett stort behov av fortsatta avregleringar och frndradeansvarsfrhllanden mellan stat och kommun, inte minst fr att strka denkommunala demokratin.Avregleringar skapar vidare frutsttningar fr kommunerna atteffektivisera sin verksamhet. Vi kommer terigen med frslag som vid ettgenomfrande skulle leda till att kommunerna kan anvnda sina resursereffektivare. Genom ett avskaffande av barnomsorgslagen och en frndringav socialtjnstlagen ges kommunerna betydligt bttre mjligheter atteffektivisera sin verksamhet.Vra frslag till frndringar i sjukfrskringen och familjepolitikeninnebr att kommunernas kostnader faller som skatteunderlagetkar. Statsbidraget br snkas motsvarande den finansiella frbttring frkommunerna som frslagen medfr. I avsnitt 5.4 terfinns en meraomfattande redovisning av vra frslag med inriktning p kommunsektorn.SocialfrskringssektornTabell 38: (Frslag i sammandrag )Som en konsekvens av vra frslag rrande finansiell samverkan, bl.a.innebrande bttre rehabilitering, under utgiftsomrde 10 pverkas utgifternainom denna del. Framfr allt gller detta frtidspensionerna. Besparingen blirfrhllandevis stor, vilket beror p att de som fr frtidspension i strreutstrckning har full ATP. Detta frhllande avspeglas ocks i den relativtsnabba kningen av kostnaderna fr ATP. Vrt frslag att genomrehabilitering och kad kontroll hja den faktiska pensionsldern fr storeffekt. Delpensionen avvecklas.Arbetsskadefrskringen avskaffas och erstts med en obligatoriskarbetsskadefrskring helt utanfr statsbudgeten. Dremot tas strre hnsyntill fretagens skadeutfall. En justering av tillkommande livrntor freslsocks, vilket ger effekter p socialfrskringssektorn vid sidan avstatsbudgeten.7 Effekter av den moderata politiken p sikt7.1 Frlorade r med en socialdemokratisk regeringDen frra borgerliga regeringen genomfrde ett antal skattesnkningar parbete och fretagande samt pbrjade en avreglering av arbetsrtten,vilket medfrde att sysselsttningen brjade stiga . Denfortsatte att ka t.o.m. , d de socialdemokratiskaskattehjningarna och terregleringarna tog ut sin rtt med fljden att denpositiva trenden brts. Mellan har antaletpersoner med arbete minskat med 66 000. Jmfrt med hur mnga somkunde haft arbete om den positiva trend som pbrjades under denborgerliga regeringen hade fortsatt r skillnaden nnu strre. D hade145 000 fler mnniskor haft arbeten . Det hade i sin tur inneburit envsentligt strre produktion. Sammantaget hade ekonomi vxtmed ytterligare ungefr eller mellan 12 000 och15 per hushll i genomsnitt.Diagram 6.ASysselsttningen vid olika utvecklingar7.2 Effekter av hgre tillvxtEn omlggning av politiken p det stt vi freslr fr efter hand positivaeffekter fr tillvxt, sysselsttning och offentliga finanser. Vi har dockinte rknat oss ngra sdana effekter till godo vid utformningen av detmoderata budgetalternativet, eftersom de inte kan intecknas frrn deuppstr.I regeringens medelfristiga kalkyl i budgetpropositionen grs klart att envl fungerande arbetsmarknad och lnebildning r avgrande frsysselsttningen, tillvxten och de offentliga finanserna. Detta uppnsemellertid inte med regeringens politik.Det r genom en kombination av besparingar i regelsystemen ocheffekterna p de offentliga finanserna av en hgre tillvxt och en minskningav antalet personer som r beroende av offentliga bidrag fr sin frsrjning,till fljd av exempelvis arbetslshet, som skatteuttaget kan fras ned tilleuropeisk niv. Det r mot den bakgrunden den moderata politiken inriktasp att skapa goda frutsttningar fr klart hgre tillvxt n under det senastekvartsseklet.En hgre tillvxt kommer efter hand de enskilda hushllen till godo, bl.a. iform av fler arbetstillfllen och kade reallner. Frbttringen av deoffentliga finanserna till fljd av en sdan utveckling ger ocks utrymme fri motsvarande mn lgre skatter. Det r drfr intressant att se hur mycketBNP kar per hushll efter ngra r med en hgre tillvxttakt.I fljande rkneexempel har vi utgtt frn att en omlggning av politikenger frutsttningar fr en tillvxt p per r . Vi harintefrskt bedma hur en genomsnittlig tillvxt p under denna periodvarierar mellan ren.Tabell 6.ALngsiktig effekt av en hgre tillvxtTabell 39: (1999 2000 2001 2002 )* potentiell tillvxt enligt regeringens bedmning i budgetpropositionenSom framgr av tabellen ger en hgre tillvxttakt till fljd av de kumulativaeffekterna efter hand stora kningar av produktionen. r 2002 motsvarardenna kning i genomsnitt per hushll.7.3 Effekter av lgre skatter och lgre arbetslshetVarje arbetsls som anstlls i den privata sektorn medfr kadeskatteintkter och minskade offentliga utgifter. I ett anfrande harstatsminister redovisat berkningar som innebr att enprocentenhets minskning av arbetslsheten till fljd av kadsysselsttning i den privata sektorn skulle medfra en frbttring av deoffentliga finanserna med ca 10 miljarder kronor.Berkningar inom visar att en procentenhets minskning avarbetslsheten - med samma frutsttningar - skulle hja BNP-nivn med enprocentenhet. Det innebr 1998 ca , vilket i sin turskulle frbttra de offentliga finanserna med 10-11 miljarder kronor.En politik som innebr att den totala arbetslsheten faller med enprocentenhet per r genom kad sysselsttning i den privata sektorn skullesledes frbttra de offentliga finanserna med ca per r.Tabell 6.BEffekter p de offentliga finanserna av kad sysselsttning7.4 Tabell 40: (1998 1999 2000 2001 2002 )7.5 Effekter av lgre rntorEtt kat frtroende fr finanspolitiken genom strre utgiftsminskningar,strre skattesnkningar och ett bttre budgetsaldo, samt frpenningpolitiken genom beslut i hst att skall delta ivalutaunionen s snart som mjligt, hr definierat som r 2000, skullemedfra att rntemarginalen gentemot kunde minska. Vidintrdet i valutaunionen skulle rntemarginalen i princip helt frsvinna.Givet att ungefr tv tredjedelar av den offentliga skulden r placerad isvenska kronor och att en tredjedel av kronskulden omstts varje r skulle deoffentliga rnteutgifterna minska med nsta roch med per r frn r 2000, om rntemarginalen krympteoch eliminerades helt och hllet.Tabell 6.CEffekter p de offentliga rnteutgifterna vid kat frtroende(miljarder kronor lpande priser)Tabell 41: (1998 1999 2000 2001 2002 )# Framskrivning av regeringens prognos fr r 2000* 2/3 av de offentliga lnen antas vara placerade i svenska kronor och dessaantas omsttashelt p tre rFrutom att de offentliga rnteutgifterna skulle minska vid en lgre rntenivskulle naturligtvis fretagens och hushllens kostnader fr nya investeringarminska.7.6 Hgre tillvxt - strre skattesnkningsutrymmeEn politik som leder till hgre tillvxt, fler nya arbetstillfllen och lgrerntor leder i sig till hgre reallner och mindre bidragsberoende.Ekonomin kommer in i en positiv spiral. De offentliga finansernafrbttras ocks efter hand, eftersom baserna fr uttag av olika skatterblir strre, antalet mnniskor som behver std minskar och kostnadenfr att frrnta statsskulden reduceras.I bilagan om svensk ekonomi, som frfattats inom ,frutstts att en del av det kalkylerade offentliga verskottet anvnds till attsnka skatterna med 1999 och med sammanlagt20 miljarder kronor r 2000. I finansplanen vill regeringen stta upp ett mlom ett offentligt verskott p av BNP ver konjunkturcykeln. Detverskott som prognosticeras drutver skall "verfras" till den privatasektorn. Mot bakgrund av regeringens agerande innebr det sannoliktframtida frslag om nya offentliga taganden.Vi avvisar en sdan politik. I stllet br det ekonomiska utrymme som kanvxa fram tillfalla hushllen i form av successiva skattesnkningar s att -som ett frsta steg - jmvikt kan uppns mellan den privata och denoffentliga sektorn.De rkneexempel vi redovisat i avsnitten 6.1-6.3 visar vilka effekter enomlggning av den ekonomiska politiken i den riktning vi frordar kan ge.r 2002 skulle med en genomsnittlig tillvxt p Sverigessamlade produktion vara ca 50 miljarder strre n vad som fljer avregeringens bedmning av utvecklingen med dess politik. Om inga skatterhjs skulle ungefr hlften av detta utrymme tillfalla medborgarna i form avatt arbetslsa erhller ln i stllet fr bidrag och av att reallnerna kan kasamt genom strre avkastning p investeringar. Hlften, ca 25 miljarderkronor, skulle g till den offentliga sektorn. ven med hnsyn tillreallnekningar i denna sektor terstr ett stort utrymme som kan terg tillhushllen i form av lgre skatter.En politik som leder till att arbetslsheten minskar med en procentenhetper r genom nya arbeten i den privata sektorn skulle medfra att deoffentliga finanserna frbttras med ca fram till r 2002.Till den del frbttringen r en effekt av att de som varit arbetslsanu fr ln r detta belopp en del av den tillvxteffekt som berknats tidigare.Till den del, cirka hlften, det r frga om minskade offentliga kostnader frstd och tgrder skapas ett strre skattesnkningsutrymme.Om rntorna kan sjunka ytterligare, bl.a. genom att rntemarginalen motde starka europeiska valutorna i stort sett elimineras, minskar kostnaden frstatsskulden, vilket kar skattesnkningsutrymmet ytterligare.Sammantaget visar berkningarna i detta avsnitt att en starkttillvxtorienterad ekonomisk politik kan ge mjlighet att successivt snkaskatteuttaget - utver vad som freslagits i det fregende - med i vart fall50-60 miljarder kronor - per hushll i genomsnittfram till r 2002. 8 HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att beslutar godknna riktlinjer fr den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad som anfrts i motionen,2. att bemyndigar regeringen att ta upp ln enligt lagen(1988:1387) om statens upplning hgst med det belopp sommotsvarar det berknade lnebehovet i enlighet med vad som anfrts imotionen,3. att godknner berkningen av de offentliga utgifternafr ren 1998-2000 i enlighet med vad som anfrts i motionen(kapitel 5),4. att beslutar om frdelning av utgifterna fr budgetret1998 p utgiftsomrden i enlighet med vad som anfrts i motionen(avsnitt 5.6),5. att godknner den preliminra frdelningen avutgifterna p utgiftsomrden fr budgetren 1999 och 2000 somriktlinjer fr regeringens budgetarbete i enlighet med vad som anfrtsi motionen (avsnitt 5.6),6. att godknner berkningen av statsbudgetensinkomster fr budgetret 1998 i enlighet med vad som anfrts imotionen (avsnitt 5.5),7. att godknner berkningen av budgeteffekter frbudgetret 1998 av frndrade skatte- och avgiftsregler i enlighet medvad som anfrts i motionen (avsnitt 5.5).