mot · GL02U702 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U702av och () Nordiskt samarbeteDen nordiska identiteten bygger p stor sprklig och kulturellsamhrighet. Likartade historiska erfarenheter har lett till attreformationen, demokratin och den sociala vlfrden infrtsp likartat stt i de olika nordiska staterna. De nordiskalnderna har dessutom likartade demografiska ochmiljmssiga frhllanden.Det nordiska samarbetet bygger p en genuin vrdegemenskap mellan femlnder och tre sjlvstyrande omrden i . Det ger samarbetet bde endjup folklig frankring och en unik legitimitet. Styrkan i det nordiskasamarbetet bygger inte minst p att det vilar p omfattande ntverk p allaniver. Det politiska samarbetet mellan regeringarna och inom Nordiskardet har sin motsvarighet p niv genom vnortssamarbetet ochandra organisationer med lng tradition p grnsverskridande verksamhetp individuell och p folklig niv genom Freningen . I danslagen till nordiskt samarbete skurits ned, dessvrre p svenskt initiativ,br regeringen underska mjligheterna att kompensera bortfallet genom attka samverkan mellan de officiella samarbetsorganen och frivilligorganisa-tioner t ex Freningen . Vi vill i detta sammanhang uttala fr-hoppningen att besparingstgrderna nu r avslutade.VlfrdenTill den nordiska vrdegemenskapen hr att vi ser vlfrdensom politikens ml. Drom r vi i varje fall i princip eniga ialla politiska partier i . Partier som har sitt ursprung ifolkrrelser, vare sig de ideologiskt grundar sig p kristnavrderingar eller p ett mer utilitaristiskt synstt, har allaindividens vlfrd som grundvrdering. I den bemrkelsenbrukar vi sga att de liberala vrderingarna har vunnit verhela fltet.Vlfrd r mycket mer n att frdela skattemedel till ekonomiskt svagagrupper. Det handlar om att f en rad behov tillfredsstllda. Vlfrd betyderocks frihet frn tvng och mjligheter att ha ett arbete att frsrja sig p.Mnga behov r bde angelgna fr medborgaren och lmpliga eller mjligaatt hantera i det gemensamma. Den nordiska vldfrdsmodellen medomfattande behov tillgodosedda genom skattefinansiering eller obligatoriskaavgifter r stlld under debatt. i Nordiska rdet har drfrtillsatt en arbetsgrupp fr att nrmare granska framtiden fr den nordiskavlfrdsmodellen. Arbetsgruppen, dr en av undertecknarna r ordfrande,har presenterat en rapport och planerar ocks att anordna entemakonferens om den nordiska vlfrdsmodellen.Arbetsgruppen kom fram till att man mse stlla ett antal krav pvlfrdssystemen. Den fann en tendens att tryggheten och tilltron tillsystemet minskat och inte lngre upplevs som lika sjlvklar. Detta skaparoro, srskilt hos ldre. Unga mnniskor har en delvis annan syn och andrakrav p vlfrd. Miljn str t.ex. i fokus. Mnga grundlggande frgor stlls irapporten, t.ex. skall vrd och omsorg finansieras. Kan hgre skatteraccepteras eller hjda avgifter? Kan kat inslag av behovsprvning bliaktuellt? Kommer den offentliga sektorn att klara den framtida vrden ochomsorgen eller kommer delar, och i s fall vilka, att lggas ver p privataoch kooperativa intressenter? Hur blir det med mjligheten att vlja sjlv?Kommer anhriga att behva bidra med mer omsorg fr att tillfredsstlla dekande behoven? Skall transfereringssystemen glla alla eller mste det blifler selektiva inslag, som i , och fler privata och/eller kooperativaalternativ?Vidare ppekas att nr system och beslut frs ner p lokal niv frlorarman i enhetlighet, kvalitet och i viss mn valfrihet. Dremot kan man n enbttre anpassning till individers speciella behov. Ju mer komplexavlfrdssystemen blir desto svrare blir verblickbarheten. Frre stdformeroch regler kan andra sidan minska omfattningen av stden. En avslutsatserna r att sambandet mellan rttigheter och skyldigheter fr denenskilde mste terupprttas.Vidare stlls bl.a. frgan hur besparingar pverkar tryggheten ochutvecklingen, t.ex. hur barnbidrag och frldrafrskringen pverkar barna-fdandet.Miljn tas upp i ngra punkter, t.ex. vilka omstllningar som mste grasfr att n ett ekologiskt hllbart samhlle och hur man kan utveckla "grnajobb".Det ppekas att samhllsmiljn och drmed den sociala miljn blivitannorlunda i mnga fall. Tillgng till och missbruk av alkoholoch narkotika gr allt lngre ner i ldersgrupperna. Oron fr den egnavlfrden blir starkare. Den ldre generationen oroas inte bara av vldet utanocks av att inte f en trygg lderdom med tillgng till omsorg och vrd vidbehov. Drfr stller arbetsgruppen frgorna hur man utvecklar deltagandet,ansvaret och gemenskapen fr att frebygga droger och brott och hur mankan vnda utvecklingen av vld bde i ungdomsgrupper och mot ldre.Arbetsgruppen freslr en rad initiativ under hsten 1997 och vren 1998.Det r viktigt att betona att vlfrdsdebatten r en fortgende process niver och inom olika omrden. br bidra till en aktivdebatt och lta utarbeta underlag fr en eventuell temakonferens i mars 1999om den nordiska vlfrden p 2000-talet.FlyktingpolitikenDet finns ett samband mellan den frsmrade vlfrden ochmedborgarnas attityd till invandrare och flyktingar. Denallvarliga flyktingsituationen accentuerar de problem somvid mnga tillfllen tagits upp mellan Nordiska rdetsdvarande juridiska utskott och ministerrdet, nmligenmigrations- och flyktingproblematiken. Mnga lnder iVsteuropa har infrt skrpt lagstiftning och praxis vadgller uppehllstillstnd av humanitra skl och asyl. Dennaskrpta instllning kommer i konflikt med den traditionellasolidaritet med mnniskor i nd som vi beknner oss till iNorden och tenderar att stta andra lnder under kad press.Skydd fr s mnga flyktingar som mjligt kombinerat med strategier fratt eliminera orsakerna till flykt mste vara det centrala i en gemensam ochhuman flyktingpolitik. Inte minst inom EU diskuteras ansvarsfrdelningmellan lnderna fr flyktingar. ven mellan de nordiska lnderna finns detstora skillnader i regel och praxis vad gller flyktingmottagning.Nordiska rdet har antagit ett stort antal rekommendationer p dettaomrde, t.ex. om enhetlig utlnningslagstiftning, samordnad utlnningslag-stiftning och utlnningspolitik, enhetliga viseringsregler i de nordiskalnderna och samarbete inom flyktingpolitiken.Trots de insatser som under ministerrdet har gjorts inom den nordiskasamrdsgruppen fr flyktingfrgor (BSHF) och det s.k. migrationsutskottetterstr mycket arbete fr att f till stnd bttre samordning av politiken ochansvarsfrdelning fr flyktingar inom Norden.Flyktingpolitiska frgor ses i de nordiska lnderna som en rent nationellangelgenhet men det flyktingpolitiska samarbetet mellan lnderna harstrkts genom bildandet av samrdsgruppen. Samarbete har frekommit omsrskilt integration och information inom ramen fr den nordiskakontaktgruppen fr migrationsfrgor. Samarbete har pgtt inom ramen frNordiska utlnningsutskottet som behandlar utlnningskontroll och frgorrrande det nordiska passomrdet.Nordenutskottet har behandlat ett medlemsfrslag om flyktingpolitik ochfreslr att Nordiska rdet rekommenderar de nordiska lndernas regeringar att verka fr en mer human och helhetsorienterad flyktingpolitik i Nordenoch , att verka fr inrttandet av en europeisk ordning baserad p en rimligansvarsfrdelning mellan EES-lnderna till skydd fr depersoner/grupper som frdrivits p grund av vpnad konflikt ellerkrnkningar av mnskliga rttigheter och som inte omfattas av FN:sflyktingkonvention. Ordningen br ven omfatta frebyggande insatsersamt prioritera hjlp i nromrdet, att i internationella fora (EU, Europardet och FN) verka fr att i varjeenskild konflikt uppn enighet om nr tillflliga flyktingar kan anses varapermanenta samt att aktivt verka fr ytterligare samordning av regelverk och asylpraxis isyfte att f en bttre ansvarsfrdelning av flyktingar i Norden.Vi ser fram emot rdets behandling av detta frslag och motatt regeringarna uppfyller den rekommendation som rdetvntas anta.Finska sprkets stllningI ett annat medlemsfrslag freslr mittengruppen enrekommendation till att underteckna Europardets konventiom om regionala sprk ochminoritetssprk och garantera det finska sprket en status somminoritetssprk i hela landet.Bakgrunden hrfr r att viceordfranden fr Finlandsdelegation i Nordiska rdet ppekat att nr densamhllsekonomiska situationen frsmrats, drabbarbesparingarna de finsksprkiga verksamheterna ikommunerna i . Finsk undervisning minskar, daghemlggs ner, social-, psyk- och ldringsvrd dras in.Nedskrningarna drabbar srskilt hrt den finska minoriteten- en befolkningsgrupp som nd vsentligt bidragit tilluppbyggnaden av vlfrden i landet under de senastedecennierna. Trots att har givituttryck fr att finska sprket har en srstllning inom olikasektorer i samhllet visar de erfarenheter den finsksprkigabefolkningen har att det finns mycket bristande kunskaperute i kommunerna om vad denna srstllning betyder.Rrlighet ver grnsernaEn smidigt fungerande grnstrafik underlttar enskildamnniskors vardag och upprtthller mellanfolkligtsamarbete i grnsregionerna. Vl fungerande grnsrutiner rndvndiga fr svl norska som svenska grnsregioner somofta har en infrastruktur av glesbygdskaraktr.Vi ser drfr med tillfredsstllelse att , och fttobservatrsstatus i relation till Schengenverenskommelsen liksom och i avvaktan p ett samarbetsavtal. Att infria denfria rrligheten enligt Maastrichtfrdraget och avskaffa grnskontrollernakrver en msesidig tillit, ngot som det nordiska samarbetet och de nordiskantverken lagt en grund fr i Norden.I Nordiska rdet har problemen fr dem som bor p ena sidan om ennordisk grns och arbetar p den andra varit som en fljetong i mer n 20 r.Oftast har det gllt skatteproblem nr man haft inkomst p ena sidan grnsenoch varit folkbokfrd p den andra. Det har ocks gllt problem medbeskattning av fastigheter och fordon. Vid flera sessioner har frgor stlltstill ministerrdet vilka tgrder man avsett att vidta fr att lsagrnsgngaresproblem. Senast har det gllt att kra utlandsregistrerade fordon vergrnsen. Det har bde rrt sig om rtten att tillflligt vernatta parbetsplatsen utan att f sin bil beslagtagen och rtten att passera en nordisklandgrns med sin tjnstebil. Den gngen har regeringarna hnvisat tillsmrre anpassningar av reglerna fr anvndning av utlandsregistreradepersonbilar, innebrande entydiga kriterier fr faststllande av hemvist. Menman erknde ocks att problemet inte var lst fr alla grnspendlare och attdet inte heller kunde lsas utan att man tillmpade ngorlunda lika avgifterfr personbilar i de nordiska lnderna, vilket knappast var aktuellt. Mngahade kanske hoppats att gemensamt intrde i EU skulle upplst alla dessasvrigheter och problem men s blev inte fallet. Vi har emellertid bde dennordiska arbetsmarknaden och , som avser fri rrlighet frarbetskraft, kapital, varor och tjnster att hnvisa till. Vi vill drfr anmodaregeringen att utnyttja de avtalsverk som finns fr att stadkomma lsningarp kvarstende konkreta problem som frsvrar fr nordbor att bostta sigoch arbeta i annat nordiskt land. Kvarstende svrigheter strider ju bde motandan i den fria nordiska arbetsmarknaden och som allanordiska lnder deltar i.TV-samarbetetFr ngot mer n ett r sedan uttalade de nordiskasatsministrarna att helt avgrande fr det nordiskasamarbetet r frmgan att frst varandra. Det rdokumenterat att svenskarna r smst p att frst andranordiska sprk. Om inte det nordiska samarbetet skallventyras, mste vi bygga upp ett helt annat kunnande n detsom vi har . Fr detta syfte r TV-programmen en mycketviktig vg.Det r inte tekniken som hindrar oss i att flja grannlndernas TV-program. Om mjligheterna togs tillvara fullt ut, skulle mer n hlften av allasvenska hushll nu kunna se de norska och danska motsvarigheterna tillKanal , TV2 och TV4.I verkligheten har dock av de svenska TV-tittarna tillgng till denorska programmen. kan se de danska och den kombineradefinska kanalen, som snds i olika kabel-TV-nt. Drfr mste regeringenagera fr att ka mjligheterna fr svenska hushll att ta del av ett nordisktTV-utbud och drmed medverka till att strka den nordiska sprkfrstelsen.Detta behver inte medfra kostnader utan r en frga om politisk vilja.Freningen NordenFrivilligorganisationerna r den breda folkliga bas som detnordiska samarbetet vilar p. Den prioritering avkulturomrdet som Nordiska ministerrdet givit uttryck frskulle f strre effekt om den kompletteras med insatser fratt stimulera det folkliga engagemanget ochorganisationslivets insatser.I och med att Nordiska rdets rdssekretariat frra ret flyttade frnStockholm till Kpenhamn saknas i en uttriktad nordiskinformationsverksamhet. Drfr tog Freningen initiativ till ettNordens Informationscentrum, Arena , som inledde sin verksamhet islutet av 1995. Arena verkar fr att synliggra det nordiskasamarbetets mervrde och resultat fr allmnhet, organisationer ochnringsliv. Detta gller svl det officiella nordiska samarbetet som det bredafolkliga.Arena vnder sig till en nordiskt intresserad allmnhet och till depersoner som r intresserade av det nordiska freningslivet. Utver dettaprioriteras lrare och elever i som fr lromedel och mjlighettill informationsskning p det nordiska skoldatantet. Vidare fr ungdomarinformation om studiestipendier och mjligheter att sommarjobba i ettgrannland, och studenter och forskare fr hjlp med informationsskning ochkontakter i de nordiska lnderna. Nordiska invandrare kan lsa tidningar ochlna bcker p sitt mordersml samt f hjlp med formella kontakter ipraktiska renden.Nordiska rdets svenska delegation har slutit ett samarbetsavtalmed Arena som innebr att Arena vertar en stor del av deninformationsverksamhet som frut handhafts av delegationens sekretariat.Fr dessa arbetsuppgifter betalar delegationen per kvartal.Detta avtal br hlsas med tillfredsstllelse d det innebr en visskompensation fr de nedskrningar p personalsidan som drabbatdelegationen under de senaste ren. Det r drfr av strsta vikt att ArenaNorden bibehlls och ges allt std. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om initiativ fr att fra vidare den nordiska debatten om vlfrden,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om en bttre samordning av de nordiska lndernas flyktingpolitik,13. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om finska sprkets stllning i ,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om uppfljning av grnsgngares problem i avsikt att frmja kadrrlighet och smidigt "vardagsumgnge" ver landgrnserna,15. att hos regeringen begr att de frndringar grs somerfordras fr att nordiska lnders public service-kanaler skall kunna ses iandra nordiska lnder,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om tgrder fr att stimulera engagemanget inom svl FreningenNorden som andra organisationer verksamma p folklig niv,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att verksamheten vid Arena - som r en vsentlig del avden nordiska informationen i - skras.