mot · GK02T59 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:61 Översyn av telelagen (1993:597) m.m. Infrastrukturen är en samhällelig angelägenhet. Till dennahör ett fungerande telenät och bra teletjänster i hela landet.Telekommunikationernas stora betydelse för utvecklingeninom både näringsliv och offentlig verksamhet visar sig allttydligare i och med utvecklingen som sker inom olika delarav samhället. Det är bra att telelagen ses över. Den rådandeprisregleringen på närsamtal sägs ha avhållit från atthöja taxorna för sådana samtal. Ändå har Telias taxor förnär- och regionsamtal ökat . Detta anser vi högst anmärkningsvärt.Den tekniska utvecklingen och den kunskap som finns skapar nyamöjligheter för tidigare låsta områden. De geografiska avståndens betydelseminskar. En satsning på telekommunikationer ger därför glesbygdsregio-nerna möjligheter att trygga ett uthålligt näringsliv och offentlig service. Attkunna använda denna distansöverbyggande teknik är en förutsättning för attprivatpersoner och företag ska kunna bo och driva verksamhet i glesbygden.Därför kan vi från sida inte acceptera geografiska prisvaria-tioner som blir ett direkt hot mot glesbygd och områden som bedöms sommindre attraktiva. Priserna bör vara enhetliga.Vi ser inga fördelar med att man säger upp avtalet mellan staten och TeliaAB, utan föreslår att staten tecknar ett nytt avtal med som kan gällaefter den 1 juli 1997.Personer med funktionshinder tvingas leva med det utpekande som särlös-ningar oftast innebär genom att de ska förlita sig på att statliga budgetmedelavsätts för särskilda behov. En person med behov av särskild anpassning avtelekommunikationsmedel saknar därmed rätt att kräva ett samhälle på sinavillkor, vilket också leder till att sektorernas operatörer slipper ta ansvar.Detta synsätt främjar inte den tekniska utvecklingen eftersom det saknasincitament för operatörerna att anstränga sig att hitta enkla och billigalösningar. anser att ansvars- och finansieringsprincipen börtillämpas i telelagen. En viss ekonomisk press på operatörerna ökarförmodligen ambitionen att hitta lämpliga lösningar. Det är hög tid attlagstiftaren visar att målet är ett samhälle för alla, i vilket beroendeförhåll-anden minskats till det minimala.I propositionen skrivs bl a: "Ändringarna syftar dels till att uppnå detelepolitiska målen på ett bättre sätt än , dels till att anpassa lagstift-ningen efter den framväxande regleringen inom EG." Det förstnämnda låterbra, men det andra kan ifrågasättas. Eftersom det ännu inte finns någongemensam EU-lagstiftning på teleområdet utan bara spekulationer, är detmärklig att vi ska anpassa oss till något som inte finns. Det torde vara bättreatt vänta med sådan anpassning. Risk finns annars att vi hamnar i densituationen att man från EU:s sida kommer till en annan ståndpunkt, och vitvingas i all hast ändra vår lagstiftning . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av bra telekommunikationer i hela landet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att priser för telekommunikation bör vara enhetliga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avtalet mellan staten och förlängs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvars- och finansieringsprincipen bör tillämpas i telelagen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vänta med anpassning till EU-lagstiftning till dess att sådanfinns.