mot · GL02Ub484 · 1997-10-06 00:00:00 — Högre utbildning och forskning på Det är mycket angeläget att möta kunskapssamhällets och de kunskapsintensiva företagens behov av välutbildad arbetskraft. För gäller det i högre grad än i någon annan svensk region. Ingen annan del av landet har ett så kvalificerat och kunskapsberoende näringsliv. Detta skapar en tydlig flaskhals i utbildningskapaciteten vid universitet och högskolor eftersom studieplatserna inte på långt när motsvarar vare sig ungdomens efterfrågan eller arbetsmarknadens behov. Det får negativa effekter för övriga landet som drabbas av utflyttning av längre utbildade som rekryteras till kunskapskrävande företag. I ett internationellt perspektiv har sackat efter när det gäller satsning på högre utbildning. Detta är bakgrunden till den stora satsning på expansion av högskolan som medverkat till. I läser endast hälften så stor andel av ungdomarna vidare från gymnasieskolan som i övriga huvudstadsregioner. Därtill kommer den väldokumenterade inomregionala obalans som sträcker sig över länsgränsen till . låga övergångsfrekvens från gymnasieskola till högskola är unik för länet. Söder om , särskilt i de invandrartäta områdena, söker färre till den högre utbildningen än i och de mera välbärgade kommunerna. Ett avgörande problem är att bara en mycket liten del av länets högskoleplatser finns i och södra . har varit pådrivande i arbetet för att utveckla högre utbildning och forskning på . Motivet har varit att komma till rätta med den inomregionala obalansen i . antogs de första studenterna. Högskolan övertog då dels utbildningar som bedrivits på av , dels kurser som tidigare bedrivit på campus. Antalet registrerade studenter var 1 154, motsvarande 475 helårsstudenter. Två tredjedelar av de antagna var kvinnor. Inom de naturvetenskapliga utbildningarna var andelen kvinnor . har medverkat till att kommer att expandera vad gäller utbildningsplatser, kommer det att finnas 3 400 permanenta utbildningsplatser. Vi har även medverkat till en ökning av forskningsresurserna, den totala nivån kommer att vara . Näringslivet efterfrågar välutbildade ungdomar som kan medverka till att våra högteknologiska företag på även är världsledande och har förmåga att generera stora exportinkomster till det svenska folkhushållet. Utbildningsbehoven ligger inte främst inom humaniora och samhällsvetenskapen, som traditionellt har sin viktigaste arbetsmarknad inom den offentliga sektorn, utan inom teknik, biologi och andra naturvetenskaper, informatik, logistik och ekonomi, gärna i nya otraditionella kombinationer med varandra och med humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen. Strategin för satsningen på bör vara att stärka och utveckla den vetenskapliga verksamhet som redan finns i och komplettera denna med ett utbyggt utbildningsuppdrag. Inriktningen på de nya studerandeplatserna bör vara sådan att ökningen stärker som utbildningsområde för högre utbildning i den södra delen av regionen. Utöver vissa samhällsvetenskapliga ämnen bör det också finnas en inriktning på naturvetenskap. Högskolan bör således få ett vidgat utbildnings- och forskningsuppdrag. Detta bör ges regeringen till känna. Behovet av att decentralisera den högre utbildningen också i övriga måste tillgodoses. Det bör ske genom att högskolekurser i ökad utsträckning läggs ut från , KTH och regionens olika fackhögskolor. Därigenom skulle ett nätverk av högskolecentra kunna skapas med orter som , , , och . Regeringen bör uppdra åt i att i samverkan med berörda högskolor och kommuner planera en sådan decentralisering. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vidgat utbildnings- och forskningsuppdrag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en vidare decentralisering av högskoleutbildningen i .