mot · GK02Ub13 · 1997-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:109 Lokala styrelser med elevmajoritet I propositionen redovisar regeringen förslag om lokalastyrelser med elevmajoritet för gymnasieskolan och denkommunala vuxenskolan. Försöksperioden är fyra år.Riksdagen har uttalat sig för att elevinflytande i skolanska öka. Detta som utredningar visar att eleverna uppfattar att dehar litet att säga till om i skolan. Det märkliga är att ju högre upp iskolsystemet eleverna befinner sig, desto mindre inflytande anser de att dehar. Av den anledningen var det med förväntan som vi avvaktade regeringensproposition om ökat elevinflytande.Den björntjänst som regeringen i form av propositionen levererar tilleleverna och till skolan ligger i det faktum att elevinflytandet ochutvecklingen av skolan än en gång hamnar i händerna på lokala politikersvilja och intresse. Med förslaget finns också risk för att den felaktigaföreställningen, att inflytande och medbestämmande bäst utövas i form avsammanträden, förstärks.Kommittén för gymnasieskolans utveckling understryker vikten av attkommunerna anstränger sig för att tillgodose elevernas val. Regeringenskriver också att "de frivilliga skolformerna står inför stora krav påförnyelse.Öppenhet och förändringsbenägenhet måste öka, flexibiliteten och sam-arbetet likaså. Ett av de viktigaste förändringskraven är att elevinflytandetökar".Dessa konstateranden som redovisas i propositionen borde ha föranlettregeringen att välja en helt annan inriktning om man menat allvar med ökatelevinflytande. Den form som förslaget nu fått ger inte ökat inflytande för enmajoritet av eleverna, utan personal och elever i de frivilliga skolformernages endast ytterligare en variant av formaliserat beslutsfattande.I avsikt att underbygga förslaget görs ett stor nummer i propositionen avatt utöva inflytande på demokratiska grunder. Syftet med skrivningen är attsätta likhetstecken mellan styrelsesammanträden och demokrati. Dettasynsätt står i bjärt kontrast till uppfattningen att inflytande och ansvar ärmerän formen för beslutsfattande.Att propositionen är motsägelsefull framgår inte minst av påpekandet att"- - - dessa styrelser kan vara ett sätt att stärka elevernas inflytande. Långtviktigare är dock att öka elevernas inflytande över undervisningens innehålloch arbetsformer. "Av detta konstaterande, som vi för övrigt instämmer i, kan vi bara draslutsatsen att regeringen lägger fram ett förslag som inte rör det som ansesmest väsentligt för att skapa verkligt elevinflytande.Vi anser det vara en svaghet och direkt olämpligt att majoriteten i de nyastyrelserna för den offentliga gymnasieskolan kan komma att bestå av eleversom är minderåriga. Att detta ställer till särskilda problem framgår inte minstur ansvarssynpunkt av propositionstexten. Stort utrymme avsätts att redovisarättsläget och hur de kommunala nämnderna ska kunna kringgärda ochbegränsa de nya lokala styrelserna. Rektorns ställning är också den föremålför särskild redovisning i propositionen. Svagheterna med förslaget ärkorrekt beskrivna. Det är därför även förvånande att regeringen läggerförslag om lokala styrelser med elevmajoritet.Regeringen föreslår också att lokala styrelser med elevmajoritet ska gälladen kommunala vuxenutbildningen. I huvudsak är det då fråga om eleversom är myndiga. Ofta har de dessutom varit verksamma i arbetslivet under enföljd av år, med den erfarenheter som det medför. Men även detta förslag ärilla underbyggt och omgärdat av samma restriktioner som de lokalastyrelserna för gymnasieskolan.Den tid som eleven är i de frivilliga utbildningsformerna är relativt kort, ide flesta fall inte . Att inte bara avsätta tidför studier utan även för styrelsesammanträden i en styrelse som i praktikeninte har några befogenheter är inte att utnyttja studietiden på bästa sätt. Ipraktiken uppstår med förslaget ett konkurrensförhållande mellan studier ochledningsfunktionen för skolan. Detta anser vi vara till nackdel för såväl deelever som engagerar sig i styrelser med elevmajoritet som det flertal sominte gör det.Med den inriktning som förslaget har om styrelser med elevmajoritet ärinflytandet dessutom begränsat till det fåtal elever som får plats i styrelsen.Övriga elever blir hänvisade till att utse styrelserepresentanter. Det är intevad vi menar med elevinflytande. Elevinflytande måste bygga på att allaelever ska omfattas och ha möjlighet att delta. Det ställer förvisso krav påförnyelse av skolan. Tyvärr finns en bristande respekt för elevernas åsikter påmånga håll i skolan som man inte kommer till rätta med genom det förslagsom regeringen redovisat. Tvärtom finns här en risk att bristen på respekt föreleverna blir större som en följd av formaliseringen. Vem känner respekt fören styrelse som inte är beslutsför?Förslaget i propositionen om lokala styrelser med elevmajoritet igymnasieskolan och i den kommunala vuxenutbildningen avvisas.Elevinflytande kommer bäst till sin rätt i det vardagliga arbetet i skolanoch inte i styrelserummen. Vi ser arbetet med ökat elevinflytande som enprocess. Det handlar då om att stegvis lägga ut uppgifter och ansvarsområdensom rör elevens studier och skolans vardag på eleverna. Det är ett ansvarsom vi anser att eleverna är beredda att ta. Ansvaret för denna process åvilarrektor.I dag bedrivs på många håll i de frivilliga utbildningsformerna enomfattande verksamhet som bygger på att lägga ut uppgifter till elever ellergrupper av elever. Det gäller uppgifter som arbetsmiljö, lokalvård,återställande efter skadegörelse, deltagande i planering och genomförande avundervisningen, mathållning, inköp, inredning och mycket annat. Det som ärgemensamt är att uppgifterna rör elevernas vardag och det dagliga arbetet iskolan. Det är den väg som elevinflytande ska utvecklas på, enligt vårmening.Elevinflytande tar sig också formen av att eleverna väljer skola ochprogram. Tyvärr har uppenbarligen inte regeringen samma uppfattning somvi har. Det är med beklagande som vi har kunnat ta del av förslag som underminerar förutsättningarnaför t.ex. friskolornas utveckling och därmed även reducerat elevernasmöjligheter att välja skola. Det naturliga hade varit att stimulera och stödjatillkomsten av fler alternativa skolformer. Gymnasieskolor som drivs i formav entreprenad skall utvecklas mer. De alternativa skolformerna måste geslångsiktiga och stabila regler. Även inom utbildningsområdet måstekonkurrens på lika villkor gälla. En fördel med vårt förslag att minska antaletkärnämnen är att större utrymme ges för elevernas val när det gällerprogramstruktur och ämnen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala styrelser med elevmajoritet i den kommunalavuxenutbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om verkligt elevinflytande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa skolformer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevernas valmöjligheter.