mot · GL02Jo723 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningSverige är ett land rikt på våtmarker. ,eller en fjärdedel av vår landyta är täckt av våtmarker. Detgör oss till ett av världens mest våtmarksrika länder. Dettaförpliktar, inte minst som vi tillhör de länder som tillträttRamsarkonventionen (våtmarkskonventionen). I Sverigeklassas 30 områden som särskilt skyddsvärda. Många av derödlistade fågelarterna är beroende av våtmarker. Hit hör årtaoch svarttärna (båda i hotkategori 2 Sårbar).Det ligger en dyster historia bakom hur hanterat sina våtmarker.Närmare en fjärdedel av de ursprungliga våtmarkerna har försvunnit.Framför allt har slättlandskapet drabbats mycket hårt av utdikning i syfte attskapa jordbruksmark. Även skogsekosystemen är fortfarande, trots de sistaårens skärpta lagstiftning, mycket hårt ansatta av utdikning. Under de senaste20 åren har sumpskog försvunnit. Denna biotop är en avskogens artrikaste och i takt med dess försvinnande har en art somenkelbeckasin stadigt minskat i landet. är det generellt förbudmot våtmarksdikning i merparten av södra tillstånd för torvbrytning krävs koncession enligt torvlagen.Torvutvinning på myrar innebär total skövling av hela vegetationstäcket.Näringsunderlaget för alla naturliga växter och djur som lever där försvinnerhelt. För våtmarksfåglar utgör torvtäkt ett internationellt uppmärksammathot. Vattenkvaliteten i avrinningsvattnet från en torvtäkt medför att demottagande vattendragens naturliga ekosystem omvandlas fullständigt.TönningsfloarnaDet har ansökts om torvbrytning på Tönningfloarna iJämtlands län. Vi anser att detta måste stoppas.Har rika värdenTönningfloarna har efter ornitologisk undersökning visat sigvara en klass I-myr, dvs. den tillhör klassen för högstaornitologiska skyddsvärde. Här finns till exempel tvåfågelarter med mycket högt skyddsvärde, myrsnäppa ochdvärgbeckasin. Tvärtemot bedömningen imiljökonsekvensanalysen, som lämnats vid ansökan omtorvbrytning, anser vi att torvbrytning på Tönningfloarna kanha betydelse för dessa arters fortbestånd i regionen. Dessaarter är beroende av stora blöta starrkärr. Den miljön ärovanlig i regionen i övrigt, varför de som finns på östraTönningfloarna är utomordentligt viktiga att bevara. Ingen avde nämnda arterna har heller, såvitt vi vet, en så starkpopulation att den med säkerhet kan sägas vara självbärandei regionen eller i landet. Därav följer att varje känd lokal avarten bör skyddas. Dvärgbeckasinen är klassad som en hotadart och finns i hotkategori 4 Hänsynskrävande. Man räknarmed att endast 2 500 par häckar i landet som mest. Arten ärhelt beroende av myrar.Fågelskyddsintressen ska prioriterasföre torvbrytningenFör detta talar följande:1. är en icke förnyelsebar energikälla. Torvbrytning innebär därmeden kapitalförstöring och är ett icke långsiktigt hållbart resursutnyttjande. Denmiljö- och kapitalförstöring som torvbrytningen innebär står inte i rimligproportion till vinsten i form av tillgång till energi . Dessutom har vi ännu inte sett att det går att återställanaturvärdena på en exploaterad myr.2. saknar en långsiktig naturskyddsplan för bevarande avvärdefulla myrområden. Påståendet i miljökonsekvensanalysen, som ingivitsi samband med koncessionsansökan, att en förhållandevis stor del avmyrarealen är skyddad, är inte korrekt. Rogenområdet, som utgör avden skyddade arealen, är inget myrområde och hyser en helt annan typ avfågelfauna.3. Tre områden i högsta skyddsklass, Översjökölen, Sickelmyren ochBrunnskölen, är redan exploaterade. Av dessa var Översjökölenursprungligen en av de absolut mest skyddsvärda myrarna, helt i klass med"Flötarna"-området som är det just nu mest skyddsvärda myrområdet.Brunnskölen var före brytningen häckplats för sädgås, en av de få kändahäckplatserna i länet. Ett stopp för torvbrytning på de mest skyddsvärdamyrarna borde ha satts för länge sedan.Förbättra och verkställ"Myrskyddsplan förSverige"Efter ett långvarigt utrednings- och beredningsarbete komMyrskyddsplan för . Planen var intekomplett. Myrrika saknades, information omomgivande fastmarksskog var bristfällig eller inaktuell.Fortfarande saknas konkreta åtgärdsprogram ochskyddsplaner beträffande rikkärr, sumpskogar, mader ochslättsjöar. Den viktigaste frågan är ändå i vilken takt deskyddsvärda objekt som upptas i Myrskyddsplan för Sverigeskall säkerställas. Hoten är fortfarande akuta, som senastmed har, med den aktuella anslagstilldelningen i färskt minne,föreslagit att våra oskyddade myrar skall säkras under de kommande 15 årenmed en femtondel av den totala skyddsarealen . anser attdenna långsamhet i bevarandearbetet mer speglar regeringens nuvarandeanslagspolitik på naturvårdsområdet än de faktiska behoven. Exploateringenav våra myrar fortgår alltjämt i en skrämmande takt.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att kompletteraplaneringen av naturskyddet för våra våtmarker i enlighet med vad somnämnts ovan. Vidare föreslår vi att arbetet med att bevara de objekt somupptas i Myrskyddsplan för påskyndas och att tillräckliga medel fördetta avsätts.Jämställ all utdikning avtorvmossarOm någon vill dika ut en mosse för att öka skogens tillväxtpå mossen så prövas detta enligt naturvårdslagen. Sannoliktges den sökande inte tillstånd. Om man vill dika ut en mosseför att utvinna energitorv ur mossen så prövas detta enligttorvlagen. Sannolikt möter åtminstone tillstånd för dikninginget hinder. Detta är en helt orimlig ordning, vilkendessutom strider mot det uttalande som finns i förarbetenatill torvlagen, om att lagen inte syftar till att försämranaturvårdens ställning.Regeringen tog 1993 beslut om förbud mot markavvattning inom vissaområden (18 d § i NVL och 19 h § i naturvårdsförordningen). Dessaområden inkluderar de våtmarker som vi åtagit oss att skydda genom attunderteckna Ramsarkonventionen. Men som naturvårdslagens 18 c och 18 d§§ är skrivna, så omfattar inte detta förbud mot markavvattning videnergi-torvbrytning. Det innebär alltså att inte ens de områden som vi genominternationellt åtagande förbundit oss att skydda, ges skydd mot förödandeexploatering i nuvarande lagstiftning. I förslag tillmiljöbalk behandlas frågan om förbud mot markavvattning bl.a. i 11 kap. 13och 14 §§. Förslaget är i detta avseende identiskt med nuvarandenaturvårdslag.Miljöpartiet anser att alla våtmarker, oavsett vilken lag som är tillämplig,skall ha samma skydd. Detta innebär att vi föreslår att regeringen ges iuppdrag att göra sådana förändringar av naturvårdslagen och torvlagen attprövningen av energitorvärenden också sker enligt naturvårdslagen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skydd mot torvbrytning på Tönningsfloarna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att komplettera planeringen av naturskyddet för våra våtmarker,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att påskynda arbetet med att bevara de objekt som upptas iMyrskyddsplan för och att tillräckliga medel för detta avsätts,4. att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar inaturvårdslagen och torvlagen så att prövningen av energitorvärenden ocksåsker enligt naturvårdslagen.