mot · GL02Jo208 · 1997-10-06 00:00:00 — Alla människor ska känna sig behövda. Alla människor äraktiva, kan ta ansvar och har en positiv utvecklingsmöjlighet,anser vi i , därför är det slöseri att låta en delmänniskor bränna ut sig genom övertidsarbete, medan andrainte får arbeta fast de vill. Det finns hur mycket arbete somhelst att utföra, nämligen i den informella sektorn. För allasöverlevnad behövs mat, men för att framställa mat går det åttid och tid är just det som arbetslösa har!Tidigare i vårt land hade nästan alla människor en del av sin försörjningfrån jorden. Åtminstone någon familjemedlem eller nära släkting hade engård varifrån man kunde få förnödenheter. Många människor i vårt samhällesaknar möjlighet att försörja sig själva. De är - ofta långvarigt - utanarbete och kan överleva endast med hjälp av socialbidrag eller andra formerav samhälleliga "allmosor". Detta är naturligtvis ofta nedbrytande försjälvkänslan, då man upplever sig som en belastning och inte tycker sig bidratill samhället. Bland dessa människor finns, förutom många unga, ocksåinvandrare med bakgrund som jordbrukare och som skulle vilja känna att dehar något eget.Även för samhället och dess ekonomi är det självklart dåligt att en storgrupp medborgare får passiviserande stöd, särskilt som de flesta av dessamänniskor är fullt kapabla och vill utföra ett arbete och stå för sinförsörjning - om de bara fick chansen.Ett sätt att ge folk möjlighet att sänka sina levnadskostnader och samtidigtfå en meningsfull och utvecklande sysselsättning vore att låna ut en bitodlingsbar mark, t ex en hektar, till bidragstagare som vill odla, bedrivasmåskalig djurskötsel e dyl. Förutom att detta skulle öppna för människorsförsörjning och självkänsla, skulle det också bidra till att bevara det öppnalandskapet, bevara en kultur som håller på att gå förlorad och ge mångaökad närhet, förståelse och kunskap om naturens och årstidernas kretslopp -en insikt som i ett längre perspektiv är livsnödvändig.Rent praktiskt kunde detta genomföras så att staten, men även kyrkan,erbjuder denna möjlighet genom att arrendera ut jordbruksmark gratis, gärnai områden man vill att folk ska stanna i/flytta till. Människor som ärintresserade av att låna jord får anmäla sig hos förslagsvis enarbetsförmedling. Om önskemål och utbud stämmer överens, upprättar statenoch den intresserade ett kontrakt.För att det hela inte ska kunna missbrukas och jorden t ex säljas, bör dethandla om ett "lån" och inte en gåva. Med vår tids insikt ikretsloppstänkande bör staten också ställa krav på att endast giftfri,ekologisk verksamhet får förekomma på "lånejorden". Kontraktet bör gällaså länge "jordlånaren" vill och ska endast kunna upphävas av staten omjordlånaren bryter mot kontraktets villkor. Om jordlånaren ärintresserad eller bryter mot kontraktet ska marken helt enkelt återgå tillstatens "jordpool". Detsamma bör gälla om jordlånaren dör, men i ett sådantfall bör ev efterlevande ha förtur att fortsätta låna.I och med att graden av självförsörjning ökar för dessa människor, minskarrimligtvis bidragsberoendet. jordlånande, när odlingarna e dylbör ha kommit igång ordentligt, är det därför inte orimligt att sänka bidragennågot för den som lånar jord. bör dock de som vill kunna gåtillbaka till tidigare villkor, som om de inte hade utnyttjat marklåne-möjligheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genomförandet av en jordlånereform,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jordlånereformen skall baseras på ekologiska ochicke-kommersiella principer.