mot · GL02Jo218 · 1997-10-06 00:00:00 — En viktig framtidsnäringDet svenska jordbruket är en viktig framtidsnäring. Inomjordbruk och livsmedelsindustri, inklusive underleverantörer,arbetar ca 290 000 personer. Om man räknar med allanärliggande verksamheter som är beroende av jordbruk ochlivsmedelsindustri blir antalet ännu större. Utifrån denkunskap och styrka som finns inom näringen och med enförnuftig och framåtsyftande jordbruks- ochlivsmedelspolitik kan såväl sysselsättningen somlivsmedelssidans andel av BNP öka. Vi anser att det är viktigatt ta till vara denna möjlighet.Det är utifrån detta anmärkningsvärt att regeringen i såväl budget-propositionen som i proposition 1997/98:2 "Hållbart fiske och jordbruk" inteklarare markerar jordbruket som en framtidsnäring. Ett konventionellt,miljömässigt hållbart och ekonomiskt bärkraftigt jordbruk måste även iframtiden utgöra basen för svensk jordbruks- och livsmedelsproduktion. Frånregeringens sida påtalas miljöaspekterna inom jordbruket utifrån skildautgångspunkter, och detta är givetvis viktigt, men däremot saknas enlångsiktig strategi när det gäller grundläggande och långsiktiga framtids-frågor för jordbruksnäringen. Vi anser att en sådan långsiktig strategi ärnödvändig.Skatter och avgifterEtt viktigt motiv för svensk jordbruksnäring när det gälldemedlemskapet i EU var behovet av konkurrensneutralitet.Detta gällde det gemensamma regelverket inom EU:s ram,men givetvis också utifrån de nationella förutsättningarna påpolitisk nivå. Vi hälsar med stor tillfredsställelse attregeringen , utifrån upprepade krav från Moderatasamlingspartiets sida, äntligen kommit fram till att utnyttjahela den framförhandlade miljöersättningen. På andra viktigaområden har regeringen lagt förslag och riksdagsmajoritetenbeslutat om åtgärder som varit mycket negativa för svensktjordbruk ur konkurrenssynpunkt. Så har t.ex. höjda diesel-och energiskatter slagit hårt mot jordbruket. Beträffandedieselskatten så har en skattesats som är betydligthögre än för jordbruket i viktiga konkurrentländer. Detta harmedfört att drivmedelskostnaderna har blivit en tungutgiftspost. Moderata samlingspartiet kräver i annan motionatt dieselskatten sänks med drygt l,per liter.Övriga moderata förslag och ställningstaganden är: Sänkt fastighetsskatt Slopad dubbelbeskattning av avkastningen på kapital Sänkt bensinskatt Värnskatten slopas Grundavdrag för varje barn på införs Sänkt skatt på pensionssparande Grundavdraget höjs till Avveckling av förmögenhetsskatten och sänkt kapitalskatt Sänkt egenavgift med 5,95 procentUtifrån förslag från den socialdemokratiska regeringen harriksdagen tidigare beslutat om höjda skatter på handelsgödselVi moderater motsatte oss denna höjning. Enligt beslutetskulle detta leda till mindre kväveläckage. Vi anser att andrametoder än avgiftshöjningar är bättre sätt att lösamiljöproblemen. Information, ökad kunskap om vad markentål och bättre uppföljning kan vara sådana åtgärder. Det finnsockså anledning understryka att det är enbart drygt enprocent av kväveläckaget till som kommer frånsvenskt åkerbruk. En stor del av detta kommer dessutomförmodligen från stallgödsel.Vi anser därför att miljömotivet när det gäller höga avgifter på handels-gödsel måste utvärderas. Dessa skatter utgör också en konkurrensnackdel försvenska odlare. Utvärderingen bör ske i samarbete med berörda näringarsföreträdare.Förenkla regelverkenVi har från moderat sida tidigare kraftigt kritiserat dekrångliga inhemska reglerna när det gäller miljöprogrammenoch då framför allt kulturmiljöprogrammet. Det har visat sigatt de komplicerade reglerna medfört stora nackdelar framförallt för lantbrukarna men även för ansvariga myndigheter ochdå inte minst för länsstyrelserna. Till detta kommer att decentralt utarbetade reglerna inte varit regionalt eller lokaltanpassbara och därigenom har också påtagliga miljöförlustergjorts. I de av regeringen lämnade propositionerna redovisasvissa förenklingar i nu gällande program. Vi anser emellertidatt längre gående förändringar bör kunna göras redan nu.Dessa förenklingar bör kunna ske fortlöpande. gälla regler som direkt och kan motarbetabevarande av viktiga naturmiljöer, miljöer som om deanpassas till nu gällande stereotypa regelverk spolieras förframtiden.Inför nästa femårsperiod anser vi att genomgående förenklingar bör göras.Regelverket måste förutom att det skall göras enklare också bli mera flexibeltoch anpassbart till olika natur- och kulturförutsättningar. Beräknings-grunderna måste förändras, så anser vi t.ex. att systemet med såväl kvalifika-tionspoäng som stödpoäng är onödigt krångligt och komplicerat, samtidigtsom det kan slå ut vissa viktiga objekt på administrativa grunder.Utifrån den ordning som gällde vid framtagande av nuvarande miljöer-sättningsregler anser vi att en parlamentarisk beredningsgrupp skalltillsättas med uppgift att arbeta fram ett reviderat regelverk inför nästaprogramperiod. Detta bör ske i samarbete med näringen. Dennaberedningsgrupp har då att väga samman de olika intressen som gjort siggällande på detta område. Det är mycket angeläget att tidigare gjordamisstag, vid upprättande av nu gällande regelverk, inte upprepas. Det ärockså eftersträvansvärt att samtliga regler, oaktat tid för ikraftträdande,kommer att gälla från samma tidpunkt.Som tidigare angivits hälsar vi med stor tillfredsställelse att nu helamiljöersättningsramen utnyttjas, och att likaså att vårt gamla krav om ettprogram för konventionellt jordbruk nu tillgodosetts. Vi vill samtidigtunderstryka nödvändigheten av att de nya regelverken blir enkla och lätta atttolka och administrera.Utifrån vad som redovisats vill vi redan nu påtala vissa synpunkterbeträffande delprogrammen. Vad gäller delprogrammet för bevarande avodlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden ställer vi ossbakom förslaget att all betesmark skall omfattas, och likaså att programmetför öppet odlingslandskap utökas. Av praktiska skäl kommer det dock att blisvårt att nå av arealen. Detta måste beaktas i sambandmed budgeteringen så att låsningar inte medför att hela det budgeteradebeloppet inte kan utnyttjas.Beträffande delprogrammet för resurshushållande konventionellt jordbrukså skall detta enligt förslaget omfatta hela landet, vilket vi tycker är bra. Vianser däremot att föreslagna variationer baserade på arealens storlek kommeratt skapa problem. För det första så är ersättningarna motiverade utifrånmiljöinsatser. Dessa miljöbehov varierar inte beroende på åkerarealensstorlek. För det andra kan detta medföra minskat intresse vad gälleranslutningen till programmet. För det tredje kan det bidra till en uppdelningav befintliga beredningsenheter i mindre enheter.Vi anser att ersättningeninte skall vara beroende av arealens storlek.Utifrån ett tidigare majoritetsbeslut i finns nu i budget-propositionen ett anslag på för att finansiera den nyadjurdatabasen. Finansieringen skall ske genom avgifter. Vi gick emot denföreslagna konstruktionen när detta beslut fattades.Vi anser att en ny prövning måste göras beträffande djurdatabasensuppbyggnad och organisation och därmed också behovet av finansiering.Enligt uppgifter från näringen, såväl från LRF som från Mejerierna, så anserman att verksamheten kan bedrivas till betydligt lägre kostnad är 35 miljonerkronor. Utifrån den kunskap som näringen besitter måste enligt våruppfattning tidigare beslut beträffande djurdatabasen omprövas.MjölkkvoternaIntroduktionen av kvotsystemet för mjölk har varit besvärligtför många lantbrukare. Det ligger i sakens natur att detuppstår problem när man skall gå in i ett sådantbegränsningssystem. Regeringens förseningar igenomförandet och den onödiga kopplingen av inhemskaregler i anslutning till kvotfördelningen var olycklig. Dendirekta kopplingen till gödselvårdsanläggningar var ettsådant nationellt krav som vi moderater motsatte oss. Det ärnu angeläget att onödiga styrande regler sorteras bort ursystemet.Vi anser att en fri handel med mjölkkvoter nu skall införas. Detta skulle gesåväl en billigare och smidigare administration som en möjlighet till merflexibla lösningar för enskilda mjölkproducenter.Hög kvalitetDen svenska livsmedelsproduktionen liksom djurhållningenhar gjort sig känd för hög kvalitet. Detta skall till stor deltillskrivas näringen genom aktiva insatser bl.a. genom arbetemed programmet ochmiljöhusesynen.Dessa kvalitetsmål har också visat sig vara viktiga positiva konkurrens-medel. Vi tror att frågan om kvalitet och god djurhållning kommer att fåännu större betydelse framöver och då inte minst i anslutning till export avlivsmedel.Konsumenternas intressen måste hävdas starkt när det gäller livsmedlenskvalitet och säkerhet. För allt fler konsumenter är etik, miljö och hälsaavgörande, när de handlar sina livsmedel. Hela det svenska jordbruket harsom målsättning att utforma resurseffektiva, kretsloppsbaserade produktions-system, som ger låg miljöpåverkan och producerar livsmedel med högkvalitet. Svenska jordbruksföretag är också måna om att ge djurenlivsbetingelser, som tillgodoser deras naturliga behov samt bevara ochutveckla ett kulturlandskap med artrikedom och biologisk mångfald.De regler och förbehåll förhandlade sig till, såsom frihet frånantibiotika och förbud att använda kadavermjöl, måste värnas. Förståelsenför de svenska kraven synes öka och goda förhoppningar finns nu om attäven EU i övrigt skall omfattas av dessa regler . Sverigeskall också arbeta för att de höga djurskyddskrav som finns i vårt land ävenskall gälla i övriga EU-länder.Vi anser dock att hela lantbruket har en nyckelroll i strävan att uppnå enhållbar utveckling. I ett samhälle med ett miljömål inställt på uthållighet ochcirkulation, är det lantbruket som levererar merparten av de förnybararåvarorna som livsmedel, bioenergi och industrivaror och som även ärmottagare av organiskt avfall. Därför är det mycket viktigt att ocksåuppmärksamma och stödja det konventionella jordbrukets strävan till en alltmiljövänligare produktion.Vägarna till miljövänligare produktion är olika. Övergång till ekologiskproduktion är en, men konventionell produktion, inriktad på minsta möjligaanvändning av kemiska hjälpmedel, och en stor medvetenhet då det gällerkraven på en god miljö, är en annan.Vi moderater vill framhålla vikten av att samhället på alla sätt stödjerproducenternas strävan till miljövänligare odling oavsett produktionsform.Då kommer vi också snabbare att kunna uppnå en långsiktigt hållbarlivsmedelsproduktion.Beträffande djurskyddsfrågorna anser vi att reglerna i första hand skallutformas utifrån funktionskrav när det gäller god djurhållning och mindreutifrån fysiska detaljregleringar. Tillämpningen av reglerna beträffandebåspallarnas längd är ett exempel på hur fysiska detaljregler kan kompliceraverksamheten för enskilda brukare.Jordbruket i norra möjliggöra en jordbruksproduktion över i princip helalandet är, och har varit, en svensk målsättning ijordbrukspolitiken.Målsättningen att bibehålla och utveckla jordbruket i norra skallvara densamma nu som före EU-inträdet. Jordbruket, inte minst i Norrlandsglesbygd, har en avgörande betydelse för att upprätthålla sysselsättning,befolkning, samhällsstruktur och landskapsbild. Jordbruket har också enviktig roll att spela för att tillgodose en god livsmedelsberedskap.Målsättningen - ett livskraftigt jordbruk även i - kräver enacceptabel nivå på produktionen. Men EU:s jordbrukspolitik har medförtstora förändringar och har inte varit anpassade till norra speciellaförhållanden, vilket lett till problem för många enskilda lantbruksföretag.Utifrån de erfarenheter vi fått beträffande regelverken efter EU-inträdetanser vi att de nuvarande åtgärderna inom struktur- och regionalpolitikenuppvisar en mycket splittrad och svåröverskådlig bild, varför en samordningoch förenkling är nödvändig. är situationen och förutsättningarnamellan olika delar av unionen mycket olika, varför decentraliserade ellerlokala lösningar i många fall kan vara att föredra.En kontinuerlig uppföljning beträffande effekterna av de olikastödformerna för måste göras.Gemensam jordbrukspolitiki EUVi anser att det inom ramen för medlemskapet är heltnödvändigt med en gemensam jordbrukspolitik inom EU. Viavvisar bestämt alla förslag om en renationalisering avjordbrukspolitiken.Det finns ett stort stöd för en reformering av jordbrukspolitikeninom EU. Vi moderater anser att skall verka för en avreglerad ochförenklad jordbrukspolitik. Vi bedömer att det svenska jordbruket utifrån enhög rationaliseringsgrad och gediget kunnande är konkurrenskraftigt i ettsådant sammanhang. Detta förutsätter dock, som vi tidigare påpekat, attinhemska konkurrenshämmande kostnader och regler undanröjs.Avregleringen måste genomföras successivt och med respekt för näringensanpassning till en friare marknad.En avreglering och marknadsanpassning är en överlevnadsfråga förhela det europeiska jordbruket. En bransch som omfattas av mångaregleringar och stora ersättningssystem lär sig aldrig att gå på egna ben.Livsmedelsproduktionen är en viktig del av EU:s näringsliv och av desskultur. Det är därför viktigt att såväl primärproduktion som industri finnskvar efter en reform och kan dra nytta av den öppnade världsmarknad somkommer att bli följden av såväl redan genomförda som kommandeförhandlingar i WTO. Ambitionen måste vara att europeiska livsmedel skallvara vinnare på världsmarknaden efter ytterligare avregleringar.En annan viktig utgångspunkt är att EU:s livsmedelsförsörjning inte fårriskeras. Om avregleringar och liberaliseringar sker i någorlunda samma takti samtliga större producentområden finns enligt vår mening ingen större riskatt EU:s produktion drastiskt skulle minska. Om däremot en snabb ochensidig avreglering genomförs är risken uppenbar att andra världsdelarsjordbrukare och industrier blir de enda vinnarna. Någon form av korrektivbör dock alltid finnas om produktionen skulle nå en kritisk nedre gräns.En tredje utgångspunkt är att CAP i första hand och primärt skall omfattalivsmedelsproduktionen.Självklart skall jordbruk bedrivas inom ramen för en hållbar utvecklingoch omfattas av samma miljöhänsyn som andra verksamheter och likasjälvklart skall regionalpolitiken (strukturfonderna) också omfatta jordbruks-företag.Beslut för en hållbar ochlångsiktig jordbrukspolitikEn väl fungerande jordbruksnäring är en förutsättning för enlevande landsbygd.Samtidigt råder det en bred enighet om värdet i den odlade jorden, detöppna kulturlandskapet och det kulturarv som ligger i byggnaderna ochmiljöerna på gårdarna runt om i vårt land. För den svenskabondebefolkningen har det varit självklart att äga och vårda, och förvaltar-skapstanken har genomsyrat sättet att handla.Det finns givetvis ett klart samband mellan generationers brukande avjorden och inriktningen när det gäller en långsiktig och hållbar framtidajordbrukspolitik.Svenskt jordbruk är klart förankrat i det privata ägandet. Den självägandebonden har varit en symbol genom generationer. Det spridda ägandet måstesom vi ser det vara en viktig faktor även för framtiden. Tyvärr återkommeralltemellanåt förslag som innebär inskränkning av den fria äganderätten.Vissa avsnitt i miljöbalksförslaget samt diskussionerna kring nya tolkningarav allemansrätten är sådana aktualiserade exempel. Vi anser att denfria äganderätten är fundamental och anser att det av grundlagen bör framgåatt äganderättens princip är okränkbar.Ett annat viktigt område gäller utformningen av regelverken. imotionen har vi angivit nödvändigheten av reformeringar när det gäller vissanu gällande regelverk. Vi anser generellt att regler och bestämmelser skallutformas så att de är lätta att tolka och likaså hållbara i sin utformning.I har vi höga skatter och avgifter som belastar vårt jordbruk iförhållande till många viktiga konkurrentländer. Sådana skatter och avgiftermåste successivt minska så att konkurrensneutralitet uppstår. Detta är särskiltangeläget utifrån det faktum att våra lantbrukare nu är utsatta för hårdkonkurrens bl.a. från andra länder inom EU. Inom ramen för en långsiktigjordbrukspolitik utgör dessa inhemska kostnader en viktig faktor.Beträffande olika former av miljöskatter och avgifter på jordbruksområdetså anser vi att dessa måste vara klart miljömässigt motiverade. Vi kan inteacceptera att miljöavgifter används enbart som fiskala instrument för atttillföra statskassan inkomster. Det måste också finnas utrymme för attompröva redan införda avgifter, vi har t.ex. krävt en utvärdering avmiljöskatten på handelsgödsel. Eftersom avgifter klart påverkarkonkurrenssituationen måste i första hand andra vägar prövas när det gälleratt t.ex. uppnå miljömål.Det konventionella jordbruket måste vara basen för livsmedels-produktionen. Det ligger i såväl näringens som konsumenternas intresse attproduktionen även inom det konventionella jordbruket sker på ettmiljömässigt hållbart sätt. Lantbrukarna är fria företagare som har attkonkurrera på en internationell marknad. Det är angeläget att största hänsyntas till denna faktor vid utformningen av jordbrukspolitiken och då enskildabeslut fattas. Det svenska jordbruket måste vara både effektivt och lönsamt,och en målsättning måste vara höjd lönsamhet i förhållande till de senasteårens resultat.Det svenska jordbrukets framtid måste också ses i det livsmedelspolitiskaförsörjningsperspektivet där, som framgår av regeringens redovisning,jordens livsmedelsproduktion behöver fördubblas fram till år 2025.Det ekologiska jordbruket skall ses som en viktig del av det svenskajordbruket totalt sett.Intresset för dessa produkter har ökat och mål när det gäller deekoproducerade livsmedlens andel av den totala produktionen kan ses somett viktigt riktmärke i detta sammanhang. Konsumenternas fria och medvetnaval skall enligt vår uppfattning vara styrande för omfattningennär det gäller ekologiskt producerade livsmedelMiljön i odlingslandskapet är en viktig faktor. Detta gäller hela den fysiskamiljön såsom odlingarna, den biologiska mångfalden och kulturmiljön.Redan före EU-medlemskapet påbörjades ett utvidgat gemensamt ansvar förbibehållande av miljö- och kulturvärden i det agrara landskapet. Efter EU-inträdet ökade våra möjligheter på detta område genom de framförhandlademiljöersättningarna. Vi anser att dessa ersättningar är värdefulla och viktiga.Det är helt rimligt och riktigt att lantbrukarna får ersättning för skötsel avområden och miljöer som har ett stort allmänt intresse ur bevarandesynpunkt.Jordbruket som konkurrensutsatt näring och därtill med begränsad lönsamhetkan omöjligen självt bära kostnaderna för viktiga gemensamma bevarande-intressen. Som vi tidigare påtalat i denna motion måste dock regelverkenutformas så att de är praktiska och ändamålsenliga ur såväl brukar- sombevarandesynpunkt.Vår anslutning till den europeiska gemenskapen har givit svensklivsmedelsindustri tillgång till en ny och mycket stor marknad. Svenskajordbruksprodukter håller hög kvalitet och är i ett internationellt perspektivframställda med lägre mängder bekämpningsmedel och höga djuretiska krav.De borde ha en given plats på den europeiska livsmedelsmarknaden. För attnå dit är det önskvärt med ökade exportsatsningar, men även med forskningoch produktutveckling. Vi anser att en bättre samordning och samverkanmellan de svenska forskningsprogrammen, näringslivet och jordbruket skulleöka förutsättningarna. Avgörande för exportökning är dock att den svenskakostnadsnivån i jordbruket harmoniserar med övriga länders, vilket inte ärfallet i dag.Landsbygden - en värdefulllivsmiljöMånga uppfattar landsbygden som en värdefull miljö att levaoch verka i eller där man kan tillbringa sin fritid förrekreation och vila. För att kunna ta till vara landsbygdensresurser krävs bedömningar utifrån en helhetssyn, och meden positiv tilltro vad gäller olika möjligheter och resurser.Produkterna från skogen utgör vår viktigaste exportvara och det svenskajordbruket tillhör det mest effektiva i världen. Kulturlandskapet, som är enföljd av de areella näringarnas verksamhet, är vackert och skiftande.Diskussionen måste nu föras om hur man kan avlägsna hinder förentreprenörer, nya företag och investeringar i syfte att dra nytta av dessaresurser.Den socialdemokratiska regeringen har i många avseenden drivit ennegativ politik gentemot landsbygden.Skatte- och avgiftshöjningarna har drabbat landsbygden särskilt hårt. Somexempel kan anges höjd bensinskatt och höjd fordonsskatt där man är isärskilt behov av bil. Fastighetsskattehöjningen är också negativ, särskilt ieftertraktade områden.På det sociala området och inom skolan har också genomförts förslag somvarit negativt för landsbygdens livskraft och mångfald. Slopatvårdnadsbidrag och attackerna mot friskolorna är exempel på detta.Utvecklingen på landsbygden hämmas genom den politik som förs avregeringen. Detta är allvarligt i ett läge när vi behöver ta tillvara demöjligheter som finns i hela vårt land. Resurser från jord och skog kan bättretas tillvara, och kulturlandskapets och naturens värden är också enframtidsresurs. Svensk landsbygd är värd en bättre politik.Underlätta boendet på landsbygdenMånga människor föredrar att bosätta sig på landet där manhar tillgång till naturen och kan känna frihet. Det ärangeläget att man underlättar boende på landet och att regleroch bestämmelser utformas så att dessa inte utgör ett hinderför boendet.Glesbebyggelserätten bör återinföras. Endast starka skäl skall få hindrabebyggelse. Den lagstadgade huvudregeln skall vara rätten att bygga pålandet. Förbudet att bygga i strandnära områden bör ses över i syfte attunderlätta för människor att bygga längs fler kust- och sjöområden.Många människor önskar kunna äga mark. Den möjligheten har ökatgenom bättre förutsättningar att göra avstyckningar från jordbruksfastighetergenom lantmäteriförrättning och genom förändringar i jordförvärvslag-stiftningen. Vi anser att man bör gå ännu längre och införa generösare reglerför sådana avstyckningar. Detta kan gälla familjemedlemmar som gärna villäga en bit mark i anslutning till det tidigare föräldrahemmet, eller andra somvill bedriva verksamhet med anknytning till markbehov.Valfrihet gynnar landsbygdenHemmets gemenskap och den lilla världen spelar ofta en storroll på landsbygden. En ökad bosättning i glesbygd stärkerden sociala gemenskapen. Medelåldern är ofta hög. Ett ökatinslag av yngre familjer skapar en kontinuitet och ger ökadtrygghet.På det familjepolitiska området krävs reformer. Lägre skatt, vårdnads-bidraget och lagstadgad frihet inom barnomsorgen är moderata krav.Skolpengen är också mycket viktig när det gäller att rädda nedläggnings-hotade landsbygdsskolor och möjligheten att starta nya skolor på lands-bygden.Vi anser att man skall gå vidare på denna valfrihetens väg. Detta kan t.ex.gälla äldreomsorgen, där en utvidgad rätt till valfrihet skulle skapa möjlighetatt etablera små ålderdomshem eller att ordnas på ett flexibeltsätt.Ny teknik ger landsbygden nyamöjligheterDen nya tekniken, inte minst inom dataområdet har öppnatnya vägar för arbete och sysselsättning. Man är nu mindreberoende av vart arbetet lokaliseras. Detta medför ocksåökade möjligheter för nya sysselsättningar på landsbygden.För att underlätta en sådan utveckling krävs en ny syn i relationenarbetsgivare och arbetstagare. De gamla strukturerna passar ofta inte in i enny tid. Anställningsförhållandena kan bli mera informella ochentreprenörskapet utvecklas på områden där tidigare strikta anställnings-regler varit gällande. Här anser vi att man bör se över arbetsmarknads-lagstiftningen i syfte att underlätta och öka flexibiliteten för små, nystartadeföretag.Kommunikationer och serviceBilen är en oersättlig resurs och kommer att så förbli förmänniskorna som bor på landet. Målsättningen måste därförvara att göra bilarna ännu mer miljöanpassade, utan attförsvåra för människor att använda bilen. Den högabensinskatten slår hårt mot landsbygden och måste därförsänkas.Den kommersiella servicen på landsbygden är viktig. Etableringar kanunderlättas genom översyn av regelverken.