mot · GK02N27 · 1997-04-03 00:00:00 — Exakt när och i vilken takt dettakommer att ske beror på många faktorer som marknadsvärderingen avolycksriskerna och prisutvecklingen på el, som i sin tur beror på efterfråge-utvecklingen och tillkommande ny elproduktion.Att enbart låta kärnkraftsavvecklingen styras av marknadsmässiga faktorerkan dock orsaka problem eftersom avvecklingen kan bli ryckig ochoplanerad, t.ex. om många kärnkraftverk passerar lönsamhets-gränsen. Som en reserv och ett komplement bör därför finnas en lagstiftningom kärnkraftsavveckling som kan användas av statsmakterna för att garan-tera en avveckling i jämn takt under ordnade former. Lagstiftningen behövsockså för att inleda avvecklingen då internaliseringen av risk- ochmiljökostnaderna ännu inte fått fullt genomslag.Regeringens strategi för kärnkraftsavveckling innehåller också ett förslagom lagstiftning, men saknar helt förslag om ekonomiska styrmedel. En sådanstrategi kommer inte att i längden vara hållbar. Den kommer att leda tillmycket höga kostnader för avvecklingen när staten får ersätta reaktorägarnaför hela mellanskillnaden mellan marknadspriset och dagens undvikbarakostnader där inte risk- och miljökostnaderna är internaliserade på ett riktigtsätt. Det betyder att staten får ge stora bidrag till kostnader som rätteligenreaktorägarna bör stå för.Med en strategi som i huvudsak bygger på ekonomiska styrmedelkompletterad med lagstiftning för att garantera en jämn avvecklingstakt,kommer kostnaderna för ersättning till reaktorägarna att bli mycket merbegränsade. Likaså blir kostnaderna lägre för vissa stöd till åtgärder för attställa om energisystemet, vilket utvecklas i avsnitt 7.2.4.3 Lagstiftning om kärnkraftens avvecklingSom framgår av föregående avsnitt anser vi att kärnkraftsavvecklingen iförsta hand bör åstadkommas med hjälp av ekonomiska styrmedel sommedför att kärnkraften får betala sina egna kostnader. Effekterna av deekonomiska styrmedlen kommer emellertid inte att nås så fort att de kananvändas för inledningen av kärnkraftsavvecklingen. För att inledaavvecklingen, samt för att säkerställa att avvecklingen går i jämn ochrimlig takt, behövs därför en kompletterande avvecklingslag.Regeringen aviserar också en avvecklingslag i energipropositionen. Miljö-partiet har dock ett antal invändningar mot den aviserade utformningen avlagen, vilka sammanfattas i det följande:- En avveckling med hjälp av enbart lagstiftning är onödigt dyr. Genomatt avstå från ett kraftfullt styrmedelspaket belastar regeringsförslagetstatskassan med oskäliga ersättningskostnader.- Avvecklingslagen tar inte hänsyn till säkerhetsaspekterna. Vi anser attkärnreaktorns säkerhetsnivå skall utgöra en särskild förutsättning vidersättningens bestämmande. Säkerhetsnivån skall bestämmas utifrånregler i en preciserad och skärpt kärntekniklagstiftning.- Det är inte rimligt att anta att är den maximala drifttid förkärnreaktorn som skall användas vid ersättningsberäkningen. Dentekniska livslängden med rimlig säkerhetsnivå är väsentligt kortare.- Statens överskjutande kostnader för kärnavfallet samt övriga externakostnader såsom miljö- och hälsokostnader måste också tas in somsärskilda förutsättningar för ersättningens bestämmande i avvecklings-lagen. Detta är speciellt viktigt om man inte fullt ut internaliserar kärn-kraftens externa kostnader i kärnkraftsföretagens produktionskost-nader.5 EnergibeskattningenSom vi ovan framhållit måste ett aktivt användande av ekonomiskastyrmedel ha en nyckelroll i framtidens energipolitik. Det leder till eneffektiv energianvändning på miljöns villkor. Detta kräver engrundläggande reform av hela energibeskattningen inom ramen för enskatteväxling med högre skatter på energi och miljöutsläpp och lägreskatter på arbete. fullständiga förslag till en sådanskatteväxling har tidigare presenterats i en motion om skattepolitikenhösten 1996 (1996/97:Fi420).Dagens energirelaterade skatter är ett delvis osystematiskt lapptäcke avolika skatteslag, skilda skattenivåer, undantag och rabatter. Det beror på attdet växt fram delvis som resultat av politiska kompromisseroch under hänsynstagande till olika särintressen. För det fortsatta arbetet medenergipolitiken är det därför nödvändigt att försöka precisera mer tydligaprinciper och en genomtänkt struktur för de energirelaterade skatterna.5.1 EnergiskattenMotiven och sättet att beräkna den s.k. energiskatt, som tas ut medvarierande belopp på både fossila bränslen och elektricitet, behöverpreciseras.Motivet för energiskatten bör, enligt , vara att främja en allmänhushållning med energiresurser oavsett energislag och användningsområde.Att det finns en sådan allmän energiskatt som är oberoende av graden avfarliga miljöutsläpp blir viktigt när energiförsörjningen börbaseras till allt större del på förnybara och miljövänliga energislag. Eftersomäven tillgången på sådan energi är begränsad blir det nödvändigt att hållanere den allmänna energiförbrukningen, vilket bör vara energiskattensuppgift. Energiskatten garanterar därmed också att det finns en långsiktigskattebas i energiförbrukningen även den dag när den i huvudsak grundas påförnybara och miljövänliga energislag.Med hänsyn till syftet för skatten föreslås att den utgår som en enhetligskatt per kWh oberoende av energislag och användare. Som utgångspunkthar vi valt dagens nivå för energiskatten på eldningsolja, ca /kWh. Denföreslås preliminärt höjas med /kWh så att den nårnivån /kWh . Energiskatten för olika energislag och använd-ningsområden får successivt konvergera mot denna enhetliga skattenivå.Motivet med energiskatten gör att den del av energiskatterna på drivmedel,dvs. bensin och dieselolja, som egentligen är till för att bekosta vägväsendet,olyckskostnader m.m. bryts ut från energiskatten och ges en särskild beteck-ning vägkostnadsansvar.Energiskatten tas ut vid den slutliga energileveransen till förbrukaren varesig denne är företag, hushåll eller offentlig sektor. I kraft- ochfjärrvärmeverktas alltså energiskatten ut vid leveransen av färdig el och värme tillslutförbrukare, inte vid bränsleleveransen till produktionsanläggningarna.5.2 Produktions- och miljörelaterade skatterDen allmänna energiskatten kompletteras med speciella skatter iproduktionsledet för olika energislag av miljö- eller andra skäl. Därmeduppnås syftet att varje energislag skall betala sina egna kostnader, dvs. attäven de externa effekterna och riskkostnaderna skall omfattas. Deviktigaste av dessa skatter beskrivs nedan.Koldioxidskatt tas ut på kolinnehållet i alla fossila bränslen. Som utgångs-punkt har använts dagens nivå som motsvarar ca per kg koldioxid-utsläpp. Det motsvarar exempelvis per liter bensin eller perkWh av energiinnehållet i bensinen. För naturgas blir koldioxidskatten lägreper kWh och för kolprodukter högre, beroende på det varierande kolinne-hållet i förhållande till energiinnehållet i olika bränslen. Nivån på koldioxid-skatten föreslås preliminärt höjas med per kg fram till år 2010.Det innebär exempelvis att koldioxidskatten blir ca /l bensin år 2010.I dag betalar industrin bara en mindre del av koldioxidskatten. I kalkylenhar vi räknat med att skatten även för industrin successivt närmar sig denallmänna nivån och når denna för den energiintensivaindustrin.Skatt på kärnkraftsel tas ut bl.a. för att beakta kärnkraftens externa effektersom radioaktiva utsläpp och utsläpp av koldioxid under bränslecykeln samtlångsiktiga kostnader för slutförvaring och riskkostnader för kärnkrafts-olycka i den mån dessa inte kan beaktas genom de särskilda avgifter ochansvarsregler som finns och som vi föreslår utbyggda enligt avsnitt 6. Vibedömer att en lämplig takt är att höja den nuvarande produktionsskatten på2,/kWh med /kWh upp till ca /kWh år 2010.Skatt på äldre vattenkraft togs tidigare ut för att inte kraftverkens ägareskulle få stora övervinster när elpriserna stiger i takt med att kärnkraftenavvecklas och ny dyrare kraft (främst kraftvärme och vindkraft) kommer inpå marknaden. Genom ett riksdagsbeslut har denna skatt omvandlatstill en fastighetsskatt på vattenkraftsanläggningar som är konstruerad så attintäkterna av den successivt kommer att öka när övrig elkraft blir dyrare ochelpriserna stigerSkatten på kärnkraftsel och vattenkraftsanläggningar leder till ökadekostnader i produktionsledet, dvs. vid leveransen från respektive anlägg-ning . Koldioxidskatten tas av praktiska skäl ut som energiskattenvid leveransen till slutförbrukaren av bränslet. När fossila bränslen levererassom insatsvara i kraft- eller fjärrvärmeproduktion tas dock koldioxidskatten,till skillnad från energiskatten, ut vid leveransen till kraft- ellerfjärrvärme-verket.5.3 Priser på viktigare energislag och användningsområdenDen struktur och de preliminära skattenivåer som föreslås ovan gernedanstående ungefärliga prisutveckling för viktigare energislag ochanvändningsområden. Syftet med tabellerna är att visa den ungefärligaprismiljö som ett genomtänkt utnyttjande av ekonomiska styrmedel kanleda till. Det ger i sin tur en bra grund för bedömning av olika energislagskonkurrenskraft framöver sett ur användarnas synpunkt. Det ger ocksåinformation till ledning för kompletterande åtgärder i form avinvesteringsstöd, m.m. som statsmakterna kan behöva vidta för attgenomföra omställningen till ett långsiktigt hållbart ekologisktenergisystem.Priset anges uttryckt prisnivå, dvs. vi har inte räknat in någoninflation. Exemplet bygger på att själva produktpriset, exkl. skatt, ökar för fossila bränslen och för el. Densnabbare prisutvecklingen för el antas vara en följd av kärnkraftsavveck-lingen och introduktion av vindkraft och kraftvärme. För biobränslen harantagits oförändrade produktpriser, exklusive skatt.5.3.1 Industritabell a visar jämförelse mellan prisutvecklingen på olika energislag förenergiintensiv- respektive övrig industri.Tabell A. Prisjämförelser industri (kr/kWh, exkl. moms)Tabell 2: (1997 2000 2005 2010 Förändring1997-2010 )Energipriserna i industrin ökar snabbt när nuvarande befrielse frånenergiskatten och rabatter på koldioxidskatten successivt tas bort. Vi hari kalkylen antagit att industrin betalar fulla skatter (se docksenare resonemang om eventuella behov av undantag).5.3.2 Transportertabell b visar jämförelse mellan prisutvecklingen på energin, inkl. skatt,för landsvägstransporter resp järnväg.Tabell B. Prisjämförelser transporter (kr/kWh, där inte annatanges)Tabell 3: ( 1997 2000 2005 2010 Förändring1997-2010 )Priset på bensin ökar från /l till ca /l år 2010.Priset på bensin ökar, per kWh, snabbare än på el till järnväg. Eftersomjärnvägstransporter dessutom kräver betydligt mindre energi perpassagerarkilometer påverkas och förbättras järnvägens konkurrenskraftkraftigt. Detsamma gäller för godstransporterna.5.3.3 Uppvärmning bostädertabell c visar jämförelse mellan prisutvecklingen på energin, inkl. skatt,för olika sätt att värma upp bostäder.Tabell C. Prisjämförelser bostadsuppvärmning (kr/kWh, där inte annatanges, inkl. moms)Tabell 4: ( 1997 2000 2005 2010 Förändring1997-2010 )Även här ökar oljepriset snabbare än elpriset. Differensen minskar frånca 1997 till ca . Mest fördelaktigt, i absoluta tal,utvecklas dock priserna på biobränsle och fjärrvärme. Båda energislagenförbättrar sitt avstånd från elvärme med /kWh underperioden. Detta kommer, vid behov tillsammans med riktatinvesteringsstöd, att skapa starka incitament för att konvertera från el-och oljeuppvärmning till fjärrvärme eller direktuppvärmning medbiobränsle.5.4 Grön skatteväxlingVi beräknar att den föreslagna höjningen av de energirelaterade skatternager ökade skatteintäkter för staten på ca om tre åroch . Beräkningarna tar hänsyn till bortfallav intäkter till följd av minskad energiförbrukning och växling tillförnybara och mer lågbeskattade energislag som blir ett resultat avskattehöjningarna. Syftet med höjningen är inte att höja skattetrycket.Andra skatter - främst på arbete - skall sänkas lika mycket. Det medgeratt skatterna på arbetsinkomster sänks med ,huvudsakligen genom sänkta arbetsgivar- och egenavgifter. Vi förordaräven en reduktion av fastighetsskatten som kompensation för ökadeenergipriser för hushållen.En sådan grön skatteväxling får olika effekter för olika branscher ochföretag beroende på om de förbrukar mycket icke förnybar energioch hur personalintensiva de är. Tjänstesektorn tjänar generellt påskatteväxlingen medan den energiintensiva industrin och transportsektorn(med undantag av spårburen trafik) får ökade nettokostnader. För de ickeenergiintensiva företagen, t.ex. verkstadsindustrin, går skatteväxlingenungefär jämnt ut. Mer detaljerade beräkningar av skatteväxlingens effekterfinns i vår skattemotion, 1996/97:Fi420.5.4.1 De energiintensiva företagenDen ökade skattebelastningen för de energiintensiva företagen är en igrunden avsedd effekt för att stimulera till en effektivareenergianvändning i dessa företag och också till att påverkakonsumtionsmönstret i samhället. En ekologiskt - och därmed ocksåsocialt - hållbar utveckling och ett rättvist globalt miljöutrymme innebäratt energiintensiva produkter och transporter skall stimuleras att minska.För att få ett begrepp om storleksordningen av den ökade skattebelast-ningen på de energiintensiva sektorerna kan denna ställas i relation tillomsättningen i dessa sektorer. Den energiintensiva industrin (massa- ochpappersindustri, järn- och stålverk, etc.) omsatte 1993 storleksordningen200 miljarder kronor, något beroende av hur den definieras. Den ökadeskattebelastningen netto efter energibesparande åtgärder uppgår med vårtförslag till av omsättningen fram . Dengenomsnittliga prishöjningen på sektorns produkter kommer att ligga någothögre.5.4.2 Den utländska konkurrensenDen ökade skattebelastningen på de energiintensiva företagen skulle intevara något problem om dessa inte var utsatta för utländsk konkurrenseller om de utländska konkurrenterna påverkades av sammaskatteomläggningar . Slutresultatet skulle då bli detavsedda med kraftiga incitament för energieffektivisering inom deberörda branscherna men sannolikt ändå ganska kraftigt höjda priser påprodukterna, som i sin tur skulle påverka det slutligakonsumtionsmönstret i en mer resursbevarande och miljövänlig riktning.Som argument mot en så kraftig skatteväxling som vi föreslår brukaranföras att den bara leder till att miljöproblemen exporteras utomlands. Detär inte till någon nytta för miljön, i synnerhet om motsvarande industriutomlands inte är lika energieffektiv som den svenska. Dessutom försvinnerarbetstillfällen och exportinkomster i Sverige.Miljöpartiets och hela den internationella gröna rörelsens utgångspunkt äratt den nödvändiga omställningen till en långsiktigt hållbar samhällsutveck-ling och produktion måste ske på bred front i hela världen. Detta kräverinternationella överenskommelser om olika resursbevarande åtgärder och omlämpliga styrmedel, där miljöinriktade skatter och avgifter är ett av de allraviktigaste inslagen. En del arbete pågår också i olika internationellasammanhang, bland annat inom FN och EU för att få till stånd överens-kommelser om sådana styrmedel. Tyvärr går det ganska sakta, eftersometablerade intressen bedriver en stark lobbyverksamhet och många ländersnarare ser till sina kortsiktiga industriintressen än till den globalalångsiktiganödvändigheten.Miljöpartiet anser att i det här läget måste arbeta efter fleraparallella linjer. Vi skall naturligtvis vara starkt pådrivande i detinternationella arbetet. Men det går inte att alla länder bara passivt inväntarresultat från det arbetet. Miljöprogressiva länder måste gå före och på egenhand införa åtgärder som sedan kan tjäna som exempel och dra andra medsig. Det kan i sin tur snabba på arbetet att få till stånd internationellaöverenskommelser.En sådan strategi innebär naturligtvis en balansgång. , och andramiljöprogressiva länder, kan om de har effektiva företag ligga både ett ellertvå steg före de mer senfärdiga men kanske inte tre eller fyra utan att detleder till tillfälliga konkurrensnackdelar för de energiintensiva företagen. Pålång sikt kommer en sådan strategi, där vi strävar efter att ligga några stegföre andra länder, med säkerhet att vara en stor konkurrensfördel för svenskaföretag. Den ökar omvandlingstrycket i svenskt näringsliv och främjaruppbyggandet av en näringslivsstruktur som kommer att bli alltmer kon-kurrenskraftig . Vi kan jämföra med hur arbetskraftskostnaderna iSverige och andra länder ökade under industrialiseringen och framtvingadeen ökad arbetsproduktivitet - det hade uppfattats som märkligt om vi skulleinvänta länderna med de lägsta kostnaderna för arbetskraft! På samma sättbör vi nu se omvandlingen, vi bör ligga före. Det är naturligvis inte hellerhelt självklart att näringslivet skall ha samma struktur i vårt land om femtioår.En liknande utveckling, dvs. ökande miljökrav och ny energiteknik,kommer också att ske internationellt, först i många enskilda konkurrent-länder och sedan på bred front genom internationella överenskommelser.Den exakta takten i genomförandet av skatteväxlingen får i verklighetensuccessivt anpassas, men vår bestämda uppfattning är att vi med vår modellfram till 2010 kan gå före enligt det grundkoncept vi redovisar.Genomförandet kan leda till att det vid olikatillfällen blir nödvändigt att göra olika former av undantag och temporäranedsättningar för de mest utsatta företagen, i de fall där skatteomläggningar iutlandet sackar efter alltför långt. I kalkylen har vi därför reserverat ettrimligt belopp för den typen av undantag och tillfälliga nedsättningar.6 Skadeståndsansvar vid en reaktorolyckaEn väsentlig del av kärnkraftens samhällsekonomiska kostnader skulle -till skillnad från - komma till uttryck om staten i lag uttryckligenklarlägger ett strikt och obegränsat skadeståndsansvar förkärnkraftsindustrin i händelse av en reaktorolycka. En sådan förändringmåste rimligen kombineras med krav på ökad solvens för reaktorägarna.I avvaktan på att de resultatlösa internationella förhandlingar sompågår skall ge ett resultat som tillnärmelsevis gör att kärnkraftsindustrin fårbära sina egna riskkostnader, måste ensidigt ta ett flertal steg mot ensvensk lösning av problemet. Dessa skisseras i det följande.6.1 Steg 1: Obegränsat och strikt skadeståndsansvarDen första nödvändiga åtgärden är att ändra den svenskaatomansvarighetslagen så att ansvarsgränsen på f.n. ca 2 miljarder kronortas bort. Det innebär att vi har ett obegränsat strikt skadeståndsansvar förskador på tredje man i händelse av en reaktorolycka. Vi har då följtTysklands exempel, så något utträde ur vare sig Paris- ellerWienkonventionerna med tilläggsprotokoll torde inte vara aktuellt.Det obegränsade ansvaret innebär att kärnkraftsföretagens egna kapitalkommer att tas i anspråk när skadeståndsanspråken inte täcks av försäkringareller andra garantier. Eftersom det obegränsade ansvaret innebär attföretagets egna kapital sätts på spel, kan det finnas motiv för företaget attkringgå ansvaret genom att bilda ett slags "skyddsbolag" med ett mycket liteteget kapital. För att motverka detta måste krav på det egna kapitalets storlekoch/eller på garantier från andra företag uttryckas i lag. Det är också på dettasätt samhället genom gemensamma beslut fastställer upp till vilken nivåkärnkraftsföretagen skall hålla eget kapital och/eller ekonomiska garantierför att kunna möta skadeståndsansvar vid en reaktorolycka. Denna nivåkallas nedan för garantinivån. Garantinivån bör justeras vartefter kärnkrafts-industrins ansvar vidgas enligt steg 2 och steg 3 nedan.6.2 Steg 2: Riskdelning inom landetMed ett obegränsat skadeståndsansvar är det möjligt att ta ett andra stegmot ett fullvärdigt skadeståndsansvar för kärnkraftsindustrin. Detta är attgöra en lagändring som innebär att kärnkraftsföretagen i svarar för varandras olyckor. Havererar ett svensktkärnkraftverk så inträder ett obegränsat strikt ansvar för samtliga svenskareaktorägare att betala för olyckan. Med en sådan ömsesidig riskdelningökas det kapital som är tillgängligt för kompensation av skadelidande.Detta system är infört i USA.Det är uppenbart att en ömsesidig riskdelning inom är en avsevärdförbättring, men att den har vissa begränsningar. För det första dominerassvensk kärnkraftsindustri av två stora företag, och , vilketgör att riskdelningen trots allt är begränsad. Vidare är riskerna inom industrinförmodligen sammankopplade. Om ett kärnkraftverk havererar så påverkardet förmodligen aktiekurserna i de övriga kärnkraftbolagen. Därmedförändras också det för skadestånd tillgängliga kapitalet, vilket inte ärönskvärt. Det lämpliga sättet att komma runt problemet med samman-kopplade risker är att vidga riskdelningen på internationell nivå. Dettabeskrivs i det följande.6.3 Steg 3: Riskdelning genom bilaterala avtalDet tredje steget mot en fullvärdig täckning för kärnkraftsindustrinsskadeståndsansvar är att staten tar initiativ till bilateralariskdelningsavtal, till att börja med förslagsvis med som redanhar obegränsat ansvar och med som har ömsesidigt ansvar mellankärnkraftsföretagen.Miljöpartiet anser att det ligger i kärnkraftsproducerande staters gemen-samma intresse att utöka kärnkraftsindustrins ansvar, som riskensprids mellan många kärnkraftsföretag i flera länder. De bilaterala avtalen ären framkomlig väg. Om de bilaterala avtalen efter hand blir fler och mellanfler länder kan resultatet närma sig en internationell lösning motsvarande eninternationell konvention baserad på obegränsat ansvar. En sådan konventionförefaller omöjlig att direkt förhandla fram . Därför är det destoviktigare att går före och tar bilaterala initiativ till internationellariskdelningsavtal.6.4 Vad kostar en reaktorolycka?Att uppskatta kostnaderna för en reaktorolycka är en absurd ochförskräckande matematik. Det blir lätt en diskussion om hurmånga ett människoliv är värt och en tvist om hur mångadöds-, cancer- och övriga sjukdomsfall som orsakats av dereaktorolyckor vi haft hittills.I ett system med obegränsat strikt ansvar, riskdelning och en i lag fastställdlägsta garantinivå för detta ansvar är det dock av största vikt att ha en rimliguppfattning om vad de totala skadeståndsanspråken vid en svenskreaktorolycka kan uppgå till. I den statliga utredningen påvisades hur utsläpp av större omfattning än i Tjernboyl kan inträffa frånalla svenska reaktorer - beräkningar gjordes även hur detta skulle påverkaomgivningarna och det visades hur städer skulle behöva utrymmas i långtöver 50 år.I dag finns ett antal begränsade uppskattningar av en svensk atom-katastrofs kostnader, men kunskapen är mycket knapphändig. Miljöpartietföreslår att en parlamentariskt sammansatt kommission går till botten medfrågan om en svensk reaktorolyckas totala kostnader, omfattande såvälsamhällets kostnader som privata kostnader.7 Det gröna programmet för ett ekologisktbärkraftigt energisystem7.1 Utgångspunkter - elbalansVårt strategiska program för omställning av energisystemet omfattartotalt om det genomförs i kombination med detförslag till styrmedelspaket för kärnkraftsavvecklingen som redovisades iavsnitt 4.2. Om däremot väljer att genomföra avvecklingenutan ekonomiska styrmedel som främsta drivkraft, dvs. enligtregeringens förslag, beräknas motsvarande omställningspaket kosta12,. Vi har följt regeringens anslagsperioder, vilketinnebär för stöd till investeringar m.m. (1 juli 1997-1 juli 2002)respektive för anslag till forskning och utveckling m.m. (1998-2004).Omställningsprogrammet genomförs så att inte utsläppen av koldioxidlångsiktigt ökar.Målsättningen är att ingen nettoimport av el skall ske. tabell d utgör enbedömning av elbalansen dels , dels efteravslutad omställning. Jämförelse görs med regeringens mål efter fem år.Tabell D. Förändring av elbalans (TWh)Elförbrukning. Preliminärt utfall enligt prop.Tabell 5: (1996 Förändring )Eltillförsel.