mot · GL02Jo738 · 1997-10-06 00:00:00 — BakgrundHaven runt är starkt påverkade av mänskligaaktiviteter. Det kan beskrivas och exemplifieras på mångasätt. av bottnar ärsyrefria. Det är ca fyra gångar mer än vad som är naturligt.Syrefria bottnar uppträder t.o.m. på så grundavattenområden som i och i fjärdar i våraskärgårdar. Endast i , vad vi vet, finns det fiskartersom är utrotningshotade enbart p.g.a. föroreningar. Torsken iÖstersjön har svårt att föröka sig p.g.a. mänskliga utsläpp.Haven runt har under industrialismen och det moderna skogs- ochjordbruket stått som slutstation för en mängd utsläpp från mänskligaaktiviteter. Det finns gott om forskningsresultat som visar på den negativamänskliga påverkan på våra hav ända . Koncen-trationen av näringsämnen i havsvattnet stiger oavbrutet sedan 1950-talet.Förhöjda halter av giftiga substanser finns i både levande organismer ochbottensediment. Siktdjupet i norra har minskat från 9 till 6 meterpå . Blåstången kvävs i våra skärgårdar av grönalger som frodas i dehöga näringskoncentrationerna.Erfarenheterna visar att det tar mycket innan åtgärder slår igenom.I exempelvis Laholmstrakten har markägare, myndigheter och andra genom-fört ett omfattande program för att minska näringsläckaget. Trots detta synsdet enbart små spår av förbättringar. Än mindre syns någon förbättring avhavets tillstånd. Det kan ta tiotals år innan effekter av vidtagna åtgärdermärks. Med tanke på den alarmerande situationen våra hav befinner sig i ärdet därför viktigt att vi nu får till stånd kraftfulla åtgärder och inteinväntarytterligare försämringar i havens tillstånd. Annars kan skadorna bli heltobotliga.De senaste årens forskning fastslår också att kväveutsläppen till Östersjönvarit underskattade. Det innebär att åtgärder för att minska utsläppen blir änmer angelägna. Det visar också behovet av mer marin forskning.Denna motion behandlar åtgärder i . Åtgärder i de fornaÖsteuropastaterna kring behandlar i partimotionenom Östeuropa.Minska utsläppen där situationen är värstÖvergödningen av haven orsakas av kväve- ochfosforutsläpp. är det kvävehalten som begränsartillväxten och en minskning av denna är det mest angelägna.Överskotten på näringsämnen gör att tillväxten i havet - av i första handalger och plankton - ökar. Det skapar algblomningar och obalans mellanövriga vattenlevande organismer. Nedbrytningen av de stora mängdernaalger skapar i sin tur syrefria bottnar, utbredd död av bottendjur, minskadbiologisk mångfald, giftiga kustvatten, sämre fiske, badförbud, etc. Om ingetgörs hotas hela ekosystemen.Kvävet som når havet är dels naturligt, dels orsakas det av människan(antropogent). Där den mänskliga påverkan är störst vid svenska kuster stårde antropogena utsläppen för av kvävebelastningen. Av totalt112 "svenskt" kväve till vatten kommer ca från männi-skan. Av de antropogena utsläppen kommer från jordbruket, 33 %från va-verken och från luftburna föroreningar (föroreningar frånbilism m.m.). Skogsbruket står för och industrin för . Utsläppen avkväve har minskat men jämfört med 1950-taletligger utsläppen fortfarande långt över den naturliga nivån. Det finns beslutom att halvera utsläppen års nivå men inget land runt Östersjönkommer att lyckas med detta, frånsett de baltiska staterna. Minskningen iBaltikum beror på att såväl jordbruks- som industrisektorn där gått kraftigttillbaka . Detta har dock inte slagit igenom i belastnings-minskningar eftersom det finns en stor upplagring av kväve i jordarna.De förhöjda halterna av kväve påverkar hela vattenmassan i södraÖstersjön. Men det finns också allvarliga lokala och regionala problem därutsläppen är höga och vattenomsättningen är låg. Därför är det viktigt attminska utsläppen även där reningen är hög men där miljöproblemkvarstår, t.ex. i Stockholms skärgård.ÅtgärderEkonomiska styrmedel i kombination med lagändringar äreffektivast. Insatser bör göras inom följande områden:jordbruket, avloppssektorn, industrin och skogsbruket.JordbruketEtt visst näringsläckage från jordbruksmark går inte attundvika i vårt klimat och med typ av jordar. Men enhel del åtgärder som vi bedömer som långsiktigtkostnadseffektiva går att genomföra. Exempel: Förstärkt utbildning i växtnäringsfrågor för lantbrukare. Krav på utbildning och dokumentation av jordbruksgårdars växtnärings-flöde. Utvidgning av anläggningsstödet till energiskog i föroreningskänsligaområden. Investeringsstöd till stallgödselspridare. bör i samråd med näringen ges i uppdrag att utreda ettavgiftssystem baserat på kväveeffektivitet/kväveförluster på gårdsnivå.Utredningen bör färdigställas så att ett avgiftssystem kan införas senast1 , annars bör skatten på handelsgödsel höjas från 1,80 till 3,0kronor per kilo kväve. bör i samråd med näringen utreda vilka styrmedel somkrävs för att åstadkomma regional balans mellan växtodling och djur-hållning.Avloppssektorn och industrin Ett system med utsläppsavgift/skatt bör i princip införas.Systemets utformning, omfattning m.m. bör utredas avberörda, efter principbeslut av regeringen. Endast kretsloppsbaserade va-lösningar ska godkännas i ny bebyggelseoch att kretsloppslösningar ska premieras vid ombyggnation ochrenovering. Ytterligare reningssteg bör övervägas i de reningsverk där recipienten ärallvarligt påverkad.Skogsbruket ges i uppdrag att utforma föreskrifter omskyddszoner vid vattendrag för att minskanäringsläckaget. Informationskampanj till skogsägare i föroreningskänsliga områden börgenomföras. bör bemyndigas att föreskriva om regler för skydds-dikning. Prövningsförfarandet för restaurering av våtmarker underlättas.ÖvrigtÖstersjön, och kan nu betraktas sominnanhav i EU. Detta gör att regeringen bör kräva att enstörre andel av EU:s medel går till åtgärder för att räddadessa hav. Eftersom en stor del av problemen härrör frånjordbruket är det högst rimligt att medel förs från detkonventionella, miljöskadliga jordbruket till åtgärder somgör jordbruket mer miljövänligt som belastningenpå havet minskar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder inom jordbruket för att minska kväveläckaget,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder inom avloppssektorn och industrin för att minskakväveläckaget,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder inom skogsbruket för att minska kväveläckaget,4. att begär att regeringen föreslår att ytterligare medel inom EUanvänds till åtgärder för att minska kväveläckaget till havet.