mot · GL02Ju910 · 1997-10-06 00:00:00 — Ett viktigt mål för en reform av straffsystemet måste vara att skapa ett sammanhållet system med olika straff, vars användning i enskilda fall styrs av samma typ av kriterier. Det övergripande målet måste vara ett påföljdssystem, som tillgodoser de krav på proportionalitet, rättvisa, klarhet, förutsebarhet och konsekvens som måste ställas, samt att det präglas av humanitet. 7.2 Påföljder för unga brottslingar Att bryta mot lagen i ungdomen är vanligt. De allra flesta ungdomar fortsätter dock inte med brottslig verksamhet. Flerparten av de ungdomar som begår brott kommer inte att bli kriminella som vuxna. Ett fåtal unga behöver dock tydligare signaler från samhället för att förstå att de är inne på fel väg. För dem är obehaget vid brottsupptäckt inte tillräckligt, särskilt om denna inte kompletteras av andra åtgärder. Samhällets reaktion på ungdomsbrott måste präglas av snabbhet och ett fast och konsekvent agerande. Första gången ett brott upptäcks, kan det ofta vara tillräckligt med en tillrättavisning av polis eller åklagare. I detta ingår t.ex. att fordra att den unge bidrar med att ställa tillrätta efter sig och gottgöra den skada som handlingen orsakat. Om den brottsliga verksamheten fortsätter, krävs dock att samhället reagerar med skarpare sanktioner. Det är viktigt för ungdomar att påföljdssystemet är klart, enkelt och överskådligt. Speciellt för unga lagöverträdare är det viktigt att sambandet mellan brott och påföljd klart framgår. Barn och ungdomar ska inte gång på gång kunna ertappas med brottslig verksamhet utan att de riskerar ingripande påföljder. Det rättsliga förfarandet vid misstanke om ungdomskriminalitet måste förbättras och effektiviseras. Principen att ungdomar inte utan synnerliga skäl ska dömas till fängelsestraff är viktig att upprätthålla. Det svenska påföljdssystemet är huvudsakligen utformat för vuxna lagöverträdare. När det gäller ungdomar , som bryter mot lagen, behövs nya former av påföljder som kan användas i stället för de traditionella påföljderna. föreslår därför att påföljdssystemet, i samband med en reformering, kompletteras med påföljder som är särskilt utformade för gruppen unga lagöverträdare . Detta bör ges regeringen till känna. 7.3 Medling, återställande och familjegruppskonferenser En av de alternativa sanktionsformer, som är intressant att utveckla, är medling mellan gärningsman och brottsoffer. Sanktionsformen har i andra länder främst kommit till användning vid brott av unga. Vilka brott som kan resultera i medling varierar i de länder som använder sig av sanktionen men förfarandet har vissa gemensamma drag. Gärningsmannen och brottsoffret träffas och diskuterar det skedda under ledning av en medlare. Syftet med mötet är att ingå ett avtal om hur gärningsmannen kan gottgöra brottsoffret. Gärningsmannen kan t.ex. åta sig att betala ett skadestånd till offret eller att utföra ett visst arbete för att reparera den skada som orsakats. Avtalet kan även bestå i att gärningsmannen helt enkelt ber offret om ursäkt. Grundläggande för att medling ska komma till stånd är att brottsoffret frivilligt går med på ett medlingsförsök. Initiativet till medling bör enligt mening ske under ett tidigt stadium av det rättsliga förfarandet. Initiativ till medlingsförsöket bör tas av polisen i samråd med sociala myndigheter. Här har närpoliserna en mycket viktig funktion att fylla. Lyckas medlingsförsöket och resulterar det i att den unge lagöverträdaren gör rätt för sig, bör förfarandet resultera i en åtalsunderlåtelse. uttalade förra riksdagsåret att medlingsverksamhet bör införas på försök i hela landet. Vi är därför förvånade att regeringen ännu inte vidtagit några åtgärder. Mot denna bakgrund är det motiverat att begära att regeringen skyndsamt återkommer med förslag till åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. En annan sanktionsmöjlighet, som det enligt mening är viktigt att utveckla, är de bestämmelser i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, som ger polis och åklagare möjlighet att verka för att den unge återställer de skador denne har åsamkat. Dessa återställningsmöjligheter bör främst utnyttjas när det gäller skadegörelsebrott, där skadegöraren rent fysiskt kan återställa de skador denne har åsamkat. På har man under tillämpat ett system med s.k. familje-gruppskonferenser. Det är en typ av medling som vi anser bör prövas i . I en familjegruppskonferens deltar en av samhället utsedd konferensledare, någon från den sociala myndigheten, någon från polisen, den unge brottsförövaren och dennes familj samt brottsoffret. går ut på att alla deltagande parter ska bli eniga om vad den unge lagöverträdaren ska göra för att gottgöra målsäganden för den uppkomna skadan. Om inte alla parter lyckas bli eniga överlämnas målet till polis och åklagare för avgörande i vanlig domstol. Detta är alltså en form av medling där kretsen av deltagare i försöket att komma överens om gottgörelse för målsäganden har vidgats. anser att regeringen bör ges till känna att denna modell på försök bör prövas i . 8 Alkohol, narkotika och kriminalitet Sambandet mellan alkohol, droger, doping och brottslighet har påvisats i ett stort antal forskningsrapporter. Merparten av alla gärningsmän vid våldsbrott på offentliga platser är påverkade, liksom hälften av alla manliga offer för den typen av våld. har ungdomar börjat dricka alkohol i allt lägre åldrar. Många elever på högstadiet dricker sig ordentligt berusade minst en gång . Även statistiken när det gäller droganvändning bland ungdomar är mycket alarmerande. Allt fler ungdomar prövar droger . Erfarenheter visar på ett ökat experimenterande med tunga droger bland ungdomar. Många av dem som missbrukar droger har en gång börjat med alkohol. Alkohol och rökning är ofta en inkörsport till vidare missbruk. Beroendet leder ofta till kriminalitet eller prostitution, som för många är enda sättet att få pengar till drogerna. Minskade satsningar i kommunerna på drogfria aktiviteter för ungdomar kan komma att medföra högre kostnader för samhället . Därför är det viktigt att landets kommuner satsar på drogfria aktiviteter. Föräldrar, skola och ansvariga myndigheter bör samverka för att på ett tidigt stadium sätta in resurser för att minska ungdomars alkoholintag. Skolan måste tidigt informera om alkoholens medicinska effekter. Skolan får ofta tidigt signaler om ungdomars alkoholkonsumtion. Genom tidiga reaktioner minimeras risken för att någon elev hamnar i alkoholproblem. Skolan bör meddela vid varje misstanke om missbruk och polisen då langning kan misstänkas. Den bästa förebilden för ungdomar är givetvis de egna föräldrarna och deras förhållningssätt till alkohol. För ungdomar är föräldrars upptäckt eller myndigheters ingrepp starkare hindrande faktorer än risken för medicinska skador. Obehaget som uppstår när föräldrar upptäcker, skolan agerar eller polisen ingriper är kännbart. Det är därför viktigt att det blir en omedelbar reaktion från samhällets sida när ungdomar ertappas berusade. Polisen bör även, särskilt vid storhelger, genomföra riktade insatser för att motverka langning till minderåriga. Vad ovan sägs bör ges regeringen till känna. har rekordbeslag gjorts av växtdrogen kat. Den smugglas i första hand in via och , där drogen ännu inte är narkotikaklassad. Detta är mycket olyckligt. anser därför att regeringen med kraft bör driva på EU så att denna drog blir narkotikaklassad inom hela unionen. Detta bör ges regeringen till känna. Användningen av dopingpreparat ökar och har blivit ett samhällsproblem. var nyttjandet av dessa preparat begränsat till elitidrotten. används preparaten av personer som står långt utanför idrottens organisationer och användandet sprids allt längre ned i åldrarna. anser att dopinglagen bör ändras så att även konsumtionen av dessa medel kriminaliseras. Dessutom bör gränsdragningen mellan ringa och normalt brott konkretiseras ytterligare och ett grovt brott med högre straffskala införas. Detta bör ges regeringen till känna. För att effektivisera bekämpningen av narkotika bör möjligheterna att kunna ta i beslag och förverka de tillbehör som behövs för att bruka narkotika utökas även till fall när inte denna utrustning hittas av polisen i samband med beslag av narkotika. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Detta bör ges regeringen till känna. 8.1 Jämställ alkohol och läkemedel/narkotika i trafiken Trafikbrott är ett allvarligt problem i samhället. dödas och skadas ett stort antal människor i trafiken. orsakas olyckorna av alkohol- eller narkotikapåverkade förare. Narkotikapåverkade förare utgör sannolikt en lika stor fara som de alkoholberusade förarna. Trots detta är det ofta svårt att lagföra dessa på grund av bevissvårigheter. Det är inte tillräckligt att konstatera att en bilist har höga halter narkotika i kroppen. Polis och åklagare måste bevisa att föraren har framfört fordonet på ett trafikfarligt sätt. Enligt vår mening bör bilförare som är narkotikapåverkade dömas på samma sätt som de som är berusade av alkohol. Narkotika bör juridiskt likställas med alkohol i trafikhänseende. Det bör vara tillräckligt att den drogpåverkade föraren har en viss halt narkotika i kroppen. Teknik och analysmöjligheter för att säkerställa droghalterna finns utvecklade. Det finns också internationellt accepterade tröskelvärden som kan använda som riktmärke för detta. anser att det bör införas en principiell nollgräns för narkotika i trafiken. Detta bör ges regeringen till känna. När det gäller framförande av båtar måste det införas såväl en promillegräns som en principiell nollgräns för narkotika i likhet med vad vi föreslår bör gälla för framförande av motorfordon. Antalet alkoholrelaterade olyckor till sjöss är allför många och införandet av dessa gränser skulle ge polisen möjlighet att på ett tidigare stadium ingripa. har utvecklat detta i en särskild motion. Det övergripande målet för den svenska kriminalvården är att minska brottsligheten och öka människors trygghet i samhället. Kriminalvården måste verka för att intagna ges möjlighet att få förutsättningar för att efter verkställighetsperioden kunna leva ett laglydigt liv. Det är glädjande att antalet interner har minskat . En delförklaring till detta är att alltfler avtjänar straffen hemma med elektronisk boja. anser att den utökade användningen av denna verkställighetsform bör bejakas och om möjligt utökas. Rehabilitering av intagna med missbruksproblem är mycket viktigt för att underlätta återgången till ett vanligt liv efter anstaltsvistelsen. En stor del av de som tas in på landets kriminalvårdsanstalter är drogmissbrukare och har begått drogrelaterade brott. Ofta fortsätter missbruket även under fängelsevistelsen, vilket innebär att den intagne mycket lätt återgår till brottslig verksamhet efter frigivandet. Vi anser att arbetet för att göra landets kriminalvårdsanstalter narkotikafria måste ges högre prioritet. Intagna som underkastar sig dagliga kontroller om de är drogfria bör kunna ges möjlighet att vistas i en drogfri anstaltsmiljö. Ett annat problem, som måste uppmärksammas i samband med narkotikabekämpningen på landets kriminalvårdsanstalter, är det utbredda bruket av dopingpreparat. Vi anser att det regelbundet bör göras dopingkontroller på landets kriminalvårdsanstalter för att utröna hur stort problemet är och hur det ska angripas. Vad ovan sagts om narkotikafria kriminalvårdsanstalter bör ges regeringen till känna. 8.4 Vård av intagna med psykiska problem Antalet intagna på landets kriminalvårdsanstalter med psykiska problem är stort och kan förväntas öka ytterligare. Möjligheterna att inom kriminalvårdens ram erbjuda vård och behandling för dessa är ofta begränsade. Kriminalvården bör ges möjlighet att ge dessa intagna det stöd och den rehabilitering som behövs för att de ska kunna återgå till ett normalt liv efter anstaltsvistelsen. Vid bedömningen av hur denna vård ska utformas, ska hänsyn tas till såväl den enskilde vårdbehövande som till verksamheten på anstalten i övrigt. När det gäller behandling av psykiskt sjuka är det viktigt att skilja på dem som inte begått brott och dem som begått brott. Dessa olika kategorier ska inte behandlas på samma avdelningar. Vad ovan sagts om vård av intagna med psykiska problem bör ges regeringen till känna. 8.5 Permissioner bör beviljas restriktivt Vid utformningen av kriminalvårdspolitiken måste även allmänhetens skyddsintresse beaktas. Reglerna om permission måste därför vara restriktiva och vid bedömningen huruvida permission ska beviljas eller inte, måste allmänhetens skyddsintresse vara en viktig del i avvägningen. För dem som dömts för mycket grova brott bör permissioner beviljas mycket restriktivt. Systemet med elektronisk fotboja bör även utvecklas så att det kan användas vid permissioner för fångar som avtjänar längre fängelsestraff. Vad ovan sagts om permissioner bör ges regeringen till känna. Elektronisk fotboja bör även användas i slutfasen av fängelsestraff när personer ska slussas ut i samhället, ett s.k. back-door-system. Detta bör ges regeringen till känna. 9 Samhället måste engagera sig för brottsoffren Brottsoffrens situation måste uppmärksammas ytterligare. Hänsynen till offrens berättigade krav på skydd mot gärningsmannen måste prioriteras. Vid avvägningen mellan offrets och gärningsmannens rätt liksom vid bedömningen av allmänhetens rätt till skydd måste skyddsaspekterna tillmätas allt större vikt. De som utsätts för brott eller är nära berörda av brott får ofta men för livet. Tyvärr har samhället inte alltid ansett sig ha råd att hjälpa och stödja dessa. Stora summor satsas på att rehabilitera gärningsmän medan man glömmer bort det stöd och den hjälp som brottsoffren är i behov av för att komma över de smärtsamma minnena och att kunna komma tillbaka till ett normalt liv. Brottsoffer är ofta i behov av kvalificerat psykologiskt stöd och kristerapi. är möjligheterna att få stöd till detta begränsade. anser att de som drabbas av brott måste kunna få stöd och hjälp att komma över sina plågsamma minnen. Brottsoffer har inte någon självklar rätt att få sina kostnader för psykologisk hjälp och terapi täckta. Vi anser att terapiverksamhet för brottsoffer bör utredas. 9.2 Samarbete mellan brottsoffer, polis och åklagare är det polisen som den brottsdrabbade först kommer i kontakt med. Det är därför mycket viktigt att polisen vid första kontakten ägnar brottsoffren tid, omsorg och intresse. Utbildnings- och fortbildningsinsatser och goda rutiner inom polisen är viktiga för att ytterligare förbättra hjälpen till brottsoffren. Informationen till brottsoffren är viktig. Samarbetet mellan polis och brottsofferjourer måste utvecklas ytterligare. Brottsoffret bör vid anmälningstillfället bl.a. informeras av polismyndigheten om brottsofferjourernas arbete och brottsoffers rättigheter vad gäller stöd och hjälp av samhället. De brottsoffer som så önskar bör också bli kontaktade av polisen eller få besök av polisen efter brottet. Samtliga polisdistrikt bör ha väl utarbetade rutiner för hur stöd och information till brottsoffren sker. Målsägande bör fortlöpande informeras om sitt ärendes gång i rättsmaskineriet. Vad ovan sagts om samarbete mellan brottsoffer och polis bör ges regeringen till känna. Normalt är att åklagare och målsägande möts strax före huvudförhandling. Så är det, oberoende om det finns målsägandebiträde eller ej. Ett personligt möte på ett tidigt stadium mellan åklagare och målsägande bör kunna ske, när målsäganden uttryckt önskemål om detta. Särskilt vid grova brott kan det finnas behov av detta. Då kan åklagaren gå igenom vilka obehagligheter som kan uppträda, vilka frågor som kan ställas och varför. När åklagaren beslutar att brott inte kan styrkas, bör åklagaren beskriva skälet till beslutet, om målsäganden så önskar, för att skapa bättre förståelse för beslutet. Vad ovan sagts om samarbete mellan brottsoffer och åklagare bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att domstolarna tar väl hand om målsägande i samband med rättegången. T.ex. kan en vaktmästare eller någon annan person möta målsäganden, visa till rätta och informera. Ofta kan det kännas obehagligt eller skrämmande för brottsoffren att tvingas möta gärningsmännen i väntan på rättegången i domstolen. Det är helt nödvändigt att ett eget väntrum kan erbjudas, alternativt att en person som stöder brottsoffret finns närvarande . Domstolarna bör utarbeta trygghetsplaner med åtgärder som ska vidtas för att tillgodose dessa behov. Detta bör ges regeringen till känna. 9.3 Kvinno- och brottsofferjourer Brottsoffer- och kvinnojourer gör ett mycket värdefullt arbete och utgör ett viktigt stöd för dem som har utsatts för brott. För att brottsoffrens behov ska kunna tillgodoses på ett bra sätt bör jourerna byggas ut. Målet bör vara minst en brottsofferjour i varje polisområde och en kvinnojour i varje kommun. Jourerna har trots sina omfattande och behövliga arbetsinsatser länge haft små resurser till sitt förfogande. Kommuner och landsting har förutom staten bidragit med visst ekonomiskt stöd till lokaler och utbildning men detta stöd börjar på många håll minska från kommuner och landsting, efterhand som ekonomin försvagas. Det är därför av stor betydelse att brottsofferfondens medel kan användas till denna verksamhet. Vad ovan sagts om kvinno- och brottsofferjourer bör ges regeringen till känna. För att öka anslagen till brottsofferfonden anser vi att alla som döms för brott ska bidra till denna fond, oavsett om fängelse ingår i straffskalan eller inte. Detta bör ges regeringen till känna. 9.4 Förskottera utdömda skadestånd Nya regler om ersättning för lidande, som någon tillfogar annan genom brott mot den personliga friheten eller annat integritetskränkande brott, har antagits. Det innebär att domstolarna måste meddela kronofogdemyndigheten om det utdömda skadeståndet, för att den omgående ska försöka driva in skadestånd till brottsoffren. Detta är en viss förbättring mot tidigare regler men garanterar inte att brottsoffren får sitt utdömda skadestånd. För att detta ska ske, måste staten inom rimlig tid också gå in och förskottera de utdömda, lagakraftvunna skadestånden, när gärningsmannen inte betalar. Därefter får det bli statens uppgift att fortsätta att driva skadeståndskravet gentemot gärningsmannen. Detta är bästa sättet att garantera att brottsoffren får sitt utdömda skadestånd. anser att ett sådant förslag bör införas i enlighet med norsk modell. Detta föreslås i en annan motion. 9.5 Målsägendebiträde vid s.k. tredjemansskada Det föreligger ett behov av att förordna målsägandebiträde även vid tredjemansskada, t.ex. då de efterlevande till någon som bragts om livet åsamkats personskada som gett medicinska effekter. De anhöriga, ofta tyngda av sorg, har svårt att föra sin egen talan. De vågar inte anlita advokat utan att säkert veta att de själva slipper att stå för kostnaderna. Lagstiftningen bör ses över så att målsägandebiträde kan förordnas även vid tredjemansskador. En hörnsten i funktionen av ett rättssamhälle är att brott beivras och att domstolarna kan verka och fylla sin viktiga funktion i rättsstaten. har det funnits en allvarlig tendens till störningar i rättssamhället. Detta gäller inte minst det förhållandet att målsägande och vittnen inte vågar anmäla brott eller yttra sig av fruktan för repressalier från en misstänkt eller personer med anknytning till en misstänkt. Exempel på fall där vittnen tagit tillbaka vittnesmål vid rättegångar finns bl.a. i de uppmärksammade mål som förekommit mot personer tillhörande diverse mc-gäng. De kända fallen ger anledning att se mycket allvarligt på nuläget. anser därför att samhället nu måste ingripa kraftfullt för att begränsa och om möjligt förhindra en fortsatt negativ utveckling. De åtgärder som kan vidtas är sådana som riktas dels mot den som utövar hotet eller våldet, dels den som utsätts för hotet eller våldet. har lagstiftningen skärpts. Detta är inte tillräckligt. Vi anser att det i princip alltid ska följa fängelsestraff om man hotar vittnen. Detta bör ges regeringen till känna. 9.7 Identitetsbyte för våldshotade personer har åtgärder vidtagits för att ge särskilt skydd åt våldshotade personer. I folkbokföringen har det införts en markering för särskild sekretessprövning för att hindra att någon kan utnyttja uppgifterna i syfte att utöva våld eller hot. En hotad person kan också begära s.k. kvarskrivning på den gamla folkbokföringsorten vid flyttning eller att bli folkbokförd med fingerade personuppgifter enligt en lag . Dessa regler bör förbättras. I särskilt utsatta fall bör övervägas om det inte i stället för fingerade personuppgifter ska ges möjlighet till permanent identitetsbyte. Sådana särskilda fall kan t.ex. vara då skyddsbehovet kommer att föreligga eller när hotbilden är särskilt allvarlig. Samhället bör även stödja dessa personer genom att hjälpa dessa med flyttkostnader. Vad ovan sagts om identitetsbyte bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en parlamentariskt sammansatt utredning i syfte att skapa ett effektivt polisväsende med närhet till medborgarna i hela landet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilda hänsyn bör tas till en glesbygdsfaktor vid medelstilldelning till polisen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om närpolisverksamheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samverkansformerna mellan polis och åklagare bör utvecklas, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principer för det brottsförebyggande arbetet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokala trygghetsplaner, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vapenlagen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud mot att medföra skjutvapen på de platser som anges i knivlagen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöld och snatteri, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av i syfte att hindra etableringar av kriminella mc-gäng i tätbebyggt område,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om olovlig kårverksamhet och mc-gäng, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om placering av dömda mc-gängmedlemmar på kriminalvårdsanstalt, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kameraövervakning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s.k. buggning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om påföljder för unga lagöverträdare, att hos regeringen begär förslag om försöksverksamhet med medling i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet rörande familjegruppskonferenser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomar och droger,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör verka för att drogen kat kriminaliseras i hela EU,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kriminalisering av innehav av dopningspreparat,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud mot narkotikatillbehör, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nollgräns för narkotika i trafiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om narkotikafria kriminalvårdsanstalter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vård av intagna med psykiska problem, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om restriktiv användning av permissioner i kriminalvården,