mot · GL02U602 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U602av m.fl. (mp) I takt med att fler miljrttsliga verenskommelser utvecklasvxer nu kraven p inrttandet av en speciell internationellmiljdomstol. De problem som finns relaterade till milj ochinternationella konflikter r inte lngre ett nationellt problemutan berr hela vrlden. Det r drfr angelget med ettoberoende organ som endast har till uppgift att dma imiljrttsliga renden.Det finns ett antal internationella domstolar med behrighet att prvafolkrttsliga frgor. Men det finns ingen domstol som bara har till uppgift attprva renden inom den internationella miljrtten. Den internationelladomstolen i inrttade en srskild kammare fr handlggningav miljrttsliga ml. Kammaren bestr av sju domare med frordnanden tillfebruari 1997. Enligt uppgift har mandatet frlngts tre r, men hrefter rdet oklart vad som kommer att hnda med den srskilda miljkammaren.P senare tid har ven utvecklingslnderna ftt upp gonen fr att anvndajuridiska medel fr att n de resultat som annars r svra att uppn genomfrhandlingar och andra politiska medel, srskilt i frhllande till politisktoch ekonomiskt starka stater. Det finns ett tydligt behov fr lnder i tredjevrlden av en stark och sjlvstndig internationell miljdomstol dr bl.a.tvister om rttvis frdelning av jordens resurser och andra utvecklings-relaterade frgor kan prvas.En permanent internationell miljdomstol kommer att behvas fr attkunna verblicka den internationella miljrtten. Det krvs att ett sjlv-stndigt organ inrttas som endast kan koncentrera sig p miljfrgor och drjuridisk personal rekryteras med internationell miljrttslig kompetens. internationell miljdomstol skulle inte behva anses som ett partisktorgan, ssom den i har ansetts,grundat och dmande fr i frsta hand lnder i . Med en nyinternationell miljdomstol skulle vi f en enhetlig och kontinuerlig praxisinom den internationella miljrtten. Domstolen skulle i samarbete medUNEP kunna ha en rad andra uppgifter n endast dmande; den skulle t.ex.kunna medverka vid utformandet av nationell miljlagstiftning i u-lndernamen ocks medverka vid information och utbildning i ett globalt perspektiv.Ett problem i folkrtten r att frm stater att underkasta sig en mellan-statlig domstols tvingande jurisdiktion. Det visar inte minst erfarenheternafrn i . Men med endast en internationellmiljdomstol skulle pressen ka p olika lnder att erknna domstolensobligatoriska jurisdiktion. Det gller ven vid omarbetandet samt vidframtagandet av internationella konventioner. Jmfrelser kan gras medEG-domstolen som i sista hand suvernt avgr hur Romfrdraget, andrafrdrag och utfrdade rttsakter jmte tskilliga mellan medlemsstaternasrskilt ingngna konventioner skall tolkas.Det r viktigt att domstolen utformas p ett sdant stt att berrda parter,t.ex. miljorganisationer svl som stater har talertt vid domstolen (jmfrregeringens remiss till Lagrdet om en ny miljbalk dr det fresls attmiljorganisationer skall ges rtt att verklaga domar och beslut m.m.).Vianser hrvid att man br vervga frgan om att ven en internationellorganisation skall kunna fretrda t.ex. ursprungsbefolkningar och fra talan.Det kan rra sig om fall dr t.ex. en stat har beslutat om ett dammbygge ellerliknande som inverkar p lokalbefolkningens rttigheter och dr alla till budsstende rttsmedel i det egna landet r uttmda. En sdan organisation skullemycket vl kunna vara ngon av FN:s fackorgan.En internationell myndighet mste tillskapas fr att kontrollera att deinternationella miljrttsliga skyldigheterna samt att den internationellamiljdomstolens beslut efterlevs. Miljpartiet fresprkar att inomFN ska verka fr att en internationell miljdomstol skapas som r ppen fralla nationer och deras medborgare. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att skall verka fr inrttandet av en internationellmiljdomstol,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att ven miljorganisationer br f talertt vid en internationellmiljdomstol.