mot · GL02Jo784 · 1997-10-06 00:00:00 — Faktor 10 - en miljöpolitik för det ekologiska lyftet1 SammanfattningDet ekologiska lyftet ska få att växa. Kretsloppsutvecklingen bliren drivkraft för ekonomisk tillväxt, industriell utveckling och ett klimatför företagande och innovationer. Kretsloppssamhället innebär en mäktigförnyelse av varje del i samhället.Centerpartiet anser att kretsloppsprinciperna måste ligga till grund förframtidens samhälle och för politiska beslut i alla samhällssektorer. Ettkretsloppssamhälle kan inte byggas på direktiv uppifrån. Politiken ska angeramar och riktlinjer, skapa förutsättningar och utforma styrmedel. Menomställningen kan bara genomföras genom en ändrad inställning och ettändrat beteende hos samhällets alla aktörer. Det grundläggande kriteriet föratt utveckla kretsloppssamhället är att människor känner delaktighet ochansvar för denna utveckling. Den insikten är nödvändig i ett kretslopps-anpassat samhälle. Åtgärder för att minska miljöskulden, införa skatteväxlingoch utveckla producentansvaret visar vilken inriktning vill gemiljöpolitiken.I denna motion föreslås bl.a. att faktor 10-begreppet bör användas som ettöverordnat riktmärke i arbetet med att resurseffektivisera samhället. Detföreslås även åtgärder för att i större omfattning miljöanpassa . För att öka möjligheterna att bevara den biologiska mångfalden iskogen föreslås att en fond inrättas för att säkerställa en långsiktigfinansiering av reservatsbildning, biotopskydd, naturvårdsavtal och skötselav skyddad skog. Medel till denna fond bör säkerställas genom en försäljningav . I motionen föreslås dessutom satsningar på kalkning avsjöar och vattendrag samt sanering av miljöskadade områden.2 Kretsloppssamhället - för bättre miljö och flerjobbJordens ekosystem kommer att utsättas för stora påfrestningar iframtiden, bl.a. på grund av en snabb befolkningstillväxt och växandeekonomier i befolkningstäta regioner. Beräkningar har gjorts som visaratt omkring en halv miljard människor skulle kunna leva långsiktigthållbart på dagens genomsnittliga levnadsnivå i industriländerna meddagens teknik. lever drygt en miljard människor med hög materielllevnadsstandard och ytterligare 4-5 miljarder strävar efter den. Omytterligare beräknas jordens befolkning ha fördubblats. Detta ärden stora utmaningen inför 2000-talet. Nya levnadsmönster måsteutvecklas. Det uthålliga samhället måste byggas både lokalt, regionalt,nationellt och globalt. Samhället måste kretsloppsanpassas.Det ekologiska lyftet ska få att växa. Kretsloppsutvecklingen bliren drivkraft för ekonomisk tillväxt, industriell utveckling och ett klimat förföretagande och innovationer. Kretsloppssamhället innebär en mäktigförnyelse av varje del i samhället. Det är grunden för återvinning avlagerresurser, för medveten resurshushållning och för ökad användning avförnybara resurser. Det kommer att stimulera forskningen, hela utbildnings-samhället och den tekniska utvecklingen. Vägen till det ekologiskt hållbaraSverige handlar inte om en återgång till gamla tiders samhälle. Det är iställetfråga om tillväxt genom högteknologisk och miljövänlig utveckling. Vi skallgemensamt växla spår och ge den ekonomiska utvecklingen en hållbarinriktning. Dit kommer man inte i första hand genom stora centraliseradestatliga program, utan genom ett livskraftigt näringsliv och en väl fungerandemarknadsekonomi som integrerar miljökostnader samt stimulerarmiljömedvetna konsumenter och medborgare.Genom att återanvända varor och återvinna material kan kretsloppet slutas.Konsumtion som skadar miljön måste successivt minskas. Det är enutmaning för och övriga västvärlden att gå före och visa att en håll-bar livsstil går att förena med hög levnadsstandard. Den biologiskamångfalden måste värnas genom förebyggande och återställande åtgärder.Respekt för människan kräver respekt för naturen. Särskilt värdefull naturmåste skyddas. Utvecklingen inom gentekniken ställer oss inför nya ut-maningar och möjligheter. Gentekniken måste omgärdas av etiska ochekologiska ramar. Alla livsmedel skall märkas tydligt om de till någon del ärgenmanipulerade. accepterar inte patent på liv och tillgenteknisk manipulering av könsceller. Kloning av människor och djur kaninte accepteras.Förnyelsen av energisystemet innebär att vi går från miljöhotande ochmiljöförstörande kärnkraft och fossila bränslen till förnybara energikälloroch en effektiv energianvändning. Det är ekologiskt hållbart. Under nästamandatperiod kommer att medverka till nya steg i förnyelsenav energisystemet och fullfölja energiöverenskommelsen genom fortsattkärnkraftsavveckling. Det utvecklar ett decentraliserat energisystem iställetför storskalighet. Det ger utrymme för en väl fungerande marknad istället förkärnkraft, främjad av stat och storkapital. Miljöanpassningen avenergisystemet går snabbt. till slutet av harenergitillförseln från biobränslen ökat från till per år.Kretsloppsanpassning och förnybara energikällor ger storakonkurrensfördelar. En större marknad öppnas för företag som användermodern, miljöanpassad teknik.Det ekologiska lyftet gäller också vår livsstil, vår mat och vår hälsa.Människor vill ha sammanhang, överblick och möjlighet att kunna bestämmaöver det som påverkar hälsan. Miljö- och kvalitetskraven på maten skallhöjas. Ekologiskt odlad mat till vettiga priser med kortare transportsträckorskall stimuleras. Konsumenternas makt måste stärkas.Insikten om att världen behöver förändras i denna riktning ökar i alltvidare kretsar i många utvecklade länder. Istället för enbart begreppet tillväxtbör begreppet hållbar tillväxt användas för en tillväxt som skapas i samklangmed en hållbar och uthållig resursanvändning.Dagens generationer får inte leva så att livsbetingelserna för kommandegenerationer förstörs. En övergång från linjär resurshantering, d.v.s enresurshantering som inte utnyttjar de möjligheter som finns att återvinna ochåteranvända resurser, till kretsloppshantering måste vara en ledstjärna församhällsutvecklingen.Centerpartiet anser att kretsloppsprinciperna måste ligga till grund förframtidens samhälle och för politiska beslut i alla samhällssektorer. Ettkretsloppssamhälle kan inte byggas på direktiv uppifrån. Politiken ska angeramar och riktlinjer, skapa förutsättningar och utforma styrmedel. Menomställningen kan bara genomföras genom en ändrad inställning och ettändrat beteende hos samhällets alla aktörer. Det grundläggande kriteriet föratt utveckla kretsloppssamhället är att människor känner delaktighet ochansvar för denna utveckling. Den insikten är nödvändig i ettkretsloppsanpassat samhälle. Åtgärder för att minska miljöskulden, införaskatteväxling och utveckla producentansvaret visar vilken inriktningCenterpartiet vill ge miljöpolitiken. Vad som ovan anförts om principerna förmiljöpolitiken bör ges regeringen till känna.3 Förlorade år för miljöpolitikenTyvärr har regeringen misslyckats med stora delar av miljöpolitiken.Exempel på detta är långbänken kring . Troligen kommerdenna lagstiftning att försenas med på grund av att regeringendrog tillbaka det förslag som lades under förra mandatperioden. Dettakommer att innebära fyra förlorade år för miljölagstiftningen.Ett annat oskick är det sätt som regeringen avser att föreslå miljöpolitiskaåtgärder för . Istället för att fördela förslagen under mandatperiodenväljer man att samla en mängd förslag inom olika områden som av någonanledning föreläggs före riksdagsvalet. Förutom att detskapar en ryckighet i politiken innebär det att riksdagsarbetet försvåras då detkommer att vara ett stort antal förslag som ska behandlas av underen kort tidsperiod.Bidrag och subventioner kan inte vara huvudstrategin för att utveckla etthållbart samhälle. Tyvärr har regeringspolitiken alltför ofta den inriktningeninom miljöområdet. Det behövs givetvis åtgärder för kretsloppsanpassningav t. ex. byggsektorn, men det får inte ske på bekostnad av angelägnaåtgärder för biologisk mångfald, försurningsskador eller för att åtgärdaskador orsakade av tidigare miljösynder. Regeringens storslagnainvesteringsprojekt har överskuggat mindre spektakulära, men minst likaviktiga frågor. Detta har inte gagnat miljöarbetet.4 Omsorg om miljön skapar jobbWorld har kallat utvecklingen av miljömarknaden för denandra industriella revolutionen. Den ökade kunskapen ommiljöproblemen och det ökade miljömedvetandet i de industrialiseradeländerna har lett till en större vilja att välja bort miljöskadliga produkter.Den gröna marknaden är mycket expansiv. Allt talar för att demiljövänliga och resurseffektiva företagen kommer att bli de mestframgångsrika företagen . Det företag eller den regering somfortsatt agerar som om det fanns en motsättning mellan miljö och arbetebackar in och kommer snart att upptäcka att utvecklingenspringer ifrån dem.Traditionella gröna arbetstillfällen fanns tidigare i företag som tillverkadeutrustning för rening av luft, mark och vatten. I denna industri utveckladesteknik för t.ex. vatten- och avloppsrening. Svensk industri är idagvärldsledande på dessa områden. Tack vare denna teknikutveckling harutsläppen från t.ex. industrin minskat väsentligt . är oftadet största miljöproblemet den färdiga produkten. För att minskamiljöpåverkan måste satsningar göras på produktutveckling. Nyatillverkningsprocesser måste utvecklas som effektiviserar användningen avenergi och råvaror som miljöskadliga kemikalier byts ut.Utvecklingen av användningen av bioråvaror är ett annat område där såvälnya företag som nya arbetstillfällen kommer att skapas.Det är i landets små och medelstora företag som den stora potentialen finnsför att skapa nya gröna jobb. En stor del av den framtida arbetsmarknadenkommer att skapas i små och medelstora företag, en växande tjänstesektor,kompetensintensiva teknikföretag och bestå av en miljöanpassad produktion.I dessa företag finns en kreativitet och dynamik, som kan ge upphov tillnya idéer och lösningar, vilka leder fram till nya miljöanpassade produkteroch tjänster. Genom tillväxt i små och medelstora företag skapas dessutomarbetstillfällen i hela landet. har dock, jämfört med storakoncerner, sämre möjligheter att ta del av nya forskningsrön och knyta tillsig nyckelpersoner inom områden, där efterfrågan på kompetens är stor.Miljömarknaden och nya småskaliga lösningar på globala behov ochkretsloppsteknik skapar nya möjligheter inom regioner, som har ensviktande ekonomisk utveckling. Det är också viktigt att regionalpolitiskamedel används till kretsloppsinriktade företag och utveckling av den grönasektorn i landets regioner och på landsbygden. Det kan handla om särskildaprojekt, som leder fram till ny teknik, men även traditionella insatser för attsanera miljöskulden.För att stimulera framväxt av nya företag inom miljösektorn krävssärskilda insatser, t.ex. att bygga upp miljönätverk och miljökompetens inäringslivet. Det är viktigt att det inom företagen finns ett aktivt miljö-tänkande och en insikt om kretsloppstänkandet. På initiativ av Centerpartiethar en miljöteknikdelegation inrättats. Delegationen ska utarbeta förslag strategi för teknikutveckling, som syftar till en ekologiskt hållbar sam-hällsutveckling samt ett program för teknikupphandling på områden, därteknik för miljöanpassade processer och produkter bedöms särskilt angelägnaatt utveckla.Det gäller för regering och riksdag att ställa upp tydliga mål för ettlångsiktigt arbete. Det är de verksamma inom näringsliv och forskning somhar en nyckelroll när det gäller att få till stånd kretsloppsinvesteringar förflergröna jobb. Statens uppgift är att skapa förutsättningar för miljömedvetenproduktion genom FoU, skatteväxling, avgifter på miljöfarliga produkterm.m.5 Agenda 21Genom en snabbstart efter blev Sverigevärldsledande på Agenda 21-arbete. Tankarna bakom Agenda 21-arbetethar länge drivits av . Genom ett decentraliserat synsätt kanett stort lokalt engagemang uppnås för miljöarbetet. Uppdraget frånRiokonferensen, där varje kommun påbörjade utarbetandetav en lokal , har skapat helt nya förutsättningar för ett lokaltengagemang i miljöfrågorna. I arbetet med lokal ska siktetvara inställt på en långsiktig samhällsutveckling som ser till helheten ochsamverkan mellan olika kommunala sektorer, som det ska ledatill konkreta handlingar som kan genomföras eller i morgon.Arbetssättet bör vara öppet och uppmuntra kommuninvånarna, företagoch organisationer att medverka. Detta engagemang skapas om enskildakänner att de har möjligheter att påverka utformningen av en uthålligutveckling i den egna regionen. anser att det även är av storvikt att industrin än mer uppmuntras att delta i de lokala Agenda 21-programmen. Näringslivet står numera inte enbart för den ekonomiskadelen av utvecklingen, utan har i många fall börjat arbeta upp en godkompetens inom miljöområdet som är värdefull också i det lokalamiljöarbetet.Om kommunerna lyckas fullfölja arbetet med lokal ochdärigenom staka ut vägen mot det bärkraftiga samhället är det en styrka förden lokala demokratin. Det är viktigt att det fortsatta Agenda 21-arbetet harett underifrånperspektiv. Utvecklingen av de lokala agendorna måste skeutan centrala påtryckningar i form av föreskrifter eller liknande. Centralamyndigheter och institutioner bör utveckla kanaler för att ge stöd och hjälpnär det gäller rådgivning om t.ex. problemlösning och teknisk utveckling.För det fortsatta arbetet mot hållbar utveckling är det viktigt att kommunernahar lätt att erhålla information om utvecklingen på miljöområdet. För atteffektivisera informations- och erfarenhetsutbytet mellan de olika aktörernabör ett nationellt samrådsorgan, ett Agenda 21-forum inrättas. Detta bör gesregeringen till känna.Det är viktigt att landets studieorganisationer även i fortsättningenengagerar sig i det folkbildningsarbete som krävs för att öka kunskapen omAgenda 21.Centerpartiet anser även att det bör tydliggöras att en del av de medel somföreslås av regeringen till stöd för lokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet öronmärks för Agenda 21-arbete. Denna summa bör uppgå till 30miljoner kr , med en fördelning av 10miljoner kronor . Detta bör ges regeringen till känna.6 Material- och energieffektivisera med enfaktor 10Jordens befolkning är nära sex miljarder och beräknas bli cirka tiomiljarder inom . Ungefär en halv miljardmänniskor kan beräknas kunna leva långsiktigt hållbart på dagensgenomsnittliga levnadsnivå i , givet dagens teknik. I daglever över en miljard människor på denna nivå och många fler strävarefter att uppnå den. Hela jordens befolkning skulle kanske vilja leva påen levnadsstandard som motsvarar Västeuropas.Om de totala uttagen av icke förnybara material behöver minska medhälften måste i-länderna reducera sitt inflöde av dessa material med mycketmer än , snarare med så mycket som och med en växandebefolkning kanske med ännu mer än så. Denna utmaning har uttryckts somatt resursanvändningen måste effektiviseras upp till tio gånger, d.v.s med enfaktor tio under de närmaste 30 till 50 åren. Det innebär t. ex. att om manuppnår det inom trafiksektorn kommer en bil att dra per milistället för per mil.En sådan radikal förändring kan tyckas orealistisk men det finns forskareoch industriföreträdare som menar att en sådan utveckling är både nödvändigoch möjlig att genomföra inom några decennier. undersöker sedan entid, på uppdrag av dess miljöministrar, möjligheterna att öka miljö- ochresurseffektiviteten med en faktor tio.Faktor tio-begreppet får ses som ett grovt mått för att ange dimensionen avde förändringar som behövs inom - ungefär engeneration. Begreppet utgår från ett resonemang om befolkningsutveckling,rättvisa och bärkraft.Centerpartiet anser att faktor tio-begreppet bör användas som ettöverordnat riktmärke för behovet av dematerialisering. Det är bra attbegreppet nu efter ett initiativ av omnämns i finansplanen.Med dematerialisering menar vi att användningen av material ska minska.Främst syftas på användningen av icke förnybar nyråvara. Centralt fördematerialisering är att en minskad materialanvändning ska ske genomeffektivisering. Men detta riktmärke måste också kompletteras med mål somtar sikte på behovet av att avgifta materialflödena och som preciserar vadsom krävs för olika typer av material.Regeringen bör enligt mening utreda och formuleraförutsättningarna för ett svenskt arbete vad gäller forskning ochteknikutveckling i syfte att anpassa samhället till faktor tio. Detta bör gesregeringen till känna.7 Producentansvar/kretsloppsutvecklingKretsloppsprincipen måste ligga till grund för framtidens samhälle. Ettnytt kretsloppsanpassat samhälle är under utveckling. Urfolkhälsosynpunkt är dessa nya livsmönster nödvändiga, inte minst medtanke på de allergiproblem som finns i Sverige.En viktig uppgift i denna utveckling är att åstadkomma materialkunskap isamhället. Kretsloppsdelegationen har bl.a. till uppgift att ta fram förslagtillhur varusektorn ska kretsloppsanpassas. Successivt införs producentansvarpå olika områden. gäller det att gå vidare från den grund som lades ikretsloppspropositionen (prop 1992/93:180) på initiativ av . Enkretsloppsanpassning måste genomföras inom alla samhällssektorer.Människors krav på en god livsmiljö driver fram utvecklingen av sundarebyggnader och en god närmiljö. Stad och land skapar i samverkan nyamönster för närproduktion av livsmedel, odling och förädling avenergiråvaror och bioråvaror till industrin. Varje samhällssektor måstekretsloppsanpassas. Det kräver ett gediget beslutsunderlag för att kunnaprioritera vilka insatser som bör göras. har goda förutsättningar attskapa modeller för kretsloppssamhället. En kretsloppsanpassad utveckling avsamhället är en hävstång för att utveckla även tekniskt ochekonomiskt. En offensiv miljöpolitik innebär att svenska företag kan tamarknadsandelar på den snabbt växande gröna marknaden. Detta ger Sverigeen unik möjlighet att utveckla välfärden såväl miljömässigt, socialt somdemokratiskt.Producentansvar är en metod för att förbättra miljön genom att skapadrivkrafter för kretsloppsanpassade produkter. Producentansvaret innebär attproducenten tar ansvar för tillhandahållande av produkter med inneboendemiljöstörande egenskaper som får så lite negativa effekter som möjligt påmiljön. Syftet är att de produkter som förs ut på marknaden är så välkretsloppsanpassade som möjligt. Ett framgångsrikt genomförtproducentansvar innebär i praktiken att produkterna kommer att innehålla alltmindre av miljöfarliga ämnen, är lätta att demontera, inte innebärresursslöseri, är långlivade och uppgraderbara. Ett annat viktigt mål somproducentansvaret ska bidra till att uppfylla är ett miljömässigt riktigtomhändertagande av de uttjänta produkterna. Detta mål kan uttryckas itermer som insamling, återanvändning, återvinning och slutbehandling avprodukterna. anser att det arbete med att införaproducentansvar inom olika varuområden som startades inte får tappa fart. Regeringen bör förelägga riksdagenförslag till nya områden där producentansvaret ska gälla, bl.aproducentansvar för möbler. tar upp frågor rörandeproducentansvaret i en särskild motion med anledning av regeringensproposition /97:172.Vi börjar att få en samlad bild av de juridiska frågor som hänger sammanmed kretsloppsanpassningen och producentansvaret. Det regelverk som böromge kretsloppsanpassningen och producentansvaret bör nu samlas i enproducentansvarslag. Ett sådant nytt ramverk för producentansvar böromfatta styrmedel avseende de nya varorna, göra det nödvändigt för denenskilde producenten att ta ett helhetsansvar samt göra det intressant förhonom att gå före i kretsloppsanpassningen. Producentansvaret bör ta siktepå varornas hela livscykel. bör utformas så att det blir intressantför alla led i producentkedjan att tillhandahålla alltmer kretsloppsanpassadevaror och att engagera sig för en kretsloppsriktig hantering av varorna.Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag till ensådan lagstiftning. Detta bör ges regeringen till känna.8 Miljömärkning och standardiseringArbetet med att utveckla miljömärkningssystemen måste fortsätta.Regeringen bör komma med förslag till ny organisation förmiljömärkningskommittén. Enligt mening börmiljöorganisationerna, företagen och dagligvaruhandeln ges ett störreinflytande i denna verksamhet. Märkningen måste ges en sådanutformning och inriktning att den underlättar och stimulerar val avenergisnåla och kretsloppsanpassade produkter. Ambitionsnivån i dennordiska miljömärkningen bör vara ett riktmärke för detta arbete. Dettabör ges regeringen till känna.Ett viktigt instrument för att skapa en kretsloppsanpassad produktion ärinförandet av gemensamma standarder. måste vara pådrivande i detinternationella standardiseringsarbetet. ställs t.o.m. krav att vissamiljö-farliga ämnen ska ingå i en produkt, istället för att krav på funktioner anges.Sverige bör tillsätta en särskild kommitté för att stärka miljökompetenseninom standardiseringsarbetet. Internationellt bör verka för attmiljökriterier utarbetas och läggs som ram för standardiseringsarbetet. Dettabör ges regeringen till känna.9 Miljöanpassa den globala handelnInternationaliseringen av världens ekonomier går allt snabbare. Ettsmörjmedel i denna internationalisering är den internationella handelnoch kärnan i internationell handel är transporter. Ett mått på handelnsökade betydelse i världsekonomin är att volymen på handeln de senasteårtiondena vuxit betydligt snabbare än den samlade produktionen.Ytterligare en viktig trend inom handelspolitiken är det snabbt växandeintresset för frihandelsområden och allmän avreglering av deninternationella handeln.Inom miljöområdet pågår en utveckling där fokus förskjuts frånutsläpp vid s.k. punktkällor till samhällets varuströmmar. I takt med attkonsumtionen av varor ökar tilltar de miljöproblem som är förknippade meden varas användning eller slutliga omhändertagande när varan tjänat ut.Många varor innehåller i sig miljörisker i form av direkta eller fördröjdautsläpp av skadliga ämnen. Därmed ökar behovet av insatser som syftar tillatt produkter anpassas till naturens kretslopp genom att återvinning,återanvändning samt material- och energisnålhet premieras.Mot bakgrund av denna utveckling står det fullständigt klart, att vikten avatt integrera miljöhänsyn i de regler som ställs upp för handeln knappast kanöverbetonas. Handelspolitiken måste i praktisk handling återspegla densträvan efter en långsiktigt hållbar utveckling som flertalet av världensstatschefer enades om i samband med undertecknandet av ochRiodeklarationen vid UNCED 1992. Reglerna för internationell handel måstesystematiskt omformas så att de underlättar och inte försvårar en omställningtill en ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling.9.1 Miljöhänsyn i World Trade OrganizationVikten av att integrera miljöhänsyn i handelsreglerna är också något sommedlemsländerna i WTO enats om i samband med undertecknandet avförhandlingsresultatet av Uruguayrundan. I förtexterna till WTO-avtaletskrivs särskilt att ett av syftena med bildandet av WTO är att bidra till enlångsiktigt hållbar utveckling där miljön skyddas och miljövärdenförvaltas. Detta är mycket positivt, men mycket hårt förhandlingsarbetekommer att krävas för att omsätta orden i praktisk handling.Sverige bör nu öka ansträngningarna för att möjligt få igång sådanaregelrätta förhandlingar i . I första hand bör målet medett sådant förhandlingsarbete vara att förändra reglerna och/eller tolkningarnaav reglerna inom WTO så att handelsrestriktioner i internationella miljöavtalinte skall kunna anses utgöra otillåtna handelshinder. Tvärtom bör enförändring av handelsreglerna åstadkommas, så att sådana handelsregler somblivit överenskomna i internationella miljöavtal med automatik skall varaerkända av WTO och därmed ej kunna ifrågasättas. Med internationellamiljöavtal skall i sammanhanget förstås sådana avtal som förhandlats framinom ramen för FN:s verksamhetsområde, som varit öppna för deltagande föralla länder och som omfattar minst lika många länder som det i normalfalletkrävs för att ett internationellt avtal skall träda i kraft.