mot · GL02Fi202 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:Fi202av m.fl. (m) val infr sekelskiftetAldrig tidigare i mnsklighetens historia har vra mjligheter varit s storasom . Vr jord blir ett allt bttre hem fr en allt strre del avbefolkning-en. Vi upplever hur ekonomisk och teknologisk utveckling hller p att ut-rota fattigdom och svlt. konstaterade att andelenfattiga i sjunkit frn 6 av 10 till 2 av 10 p 20 r. Det handlar omtiotals miljoner mnniskor som under loppet av ngra f r lyfts upp frnfattigdom till drgliga levnadsfrhllanden. Till och med i det av fattigdomsndertrasade finns det klara ljuspunkter.Lkarvetenskapens och bioteknikens landvinningar frlnger liv som tidi-gare var bortom rddning. Friheten och demokratin gr segertg vervrlden, s att fler n ngonsin utan fruktan kan sga sin mening, vlja sinapolitiska ledare och f en lagstyrd och rttvis behandling av stat och myndig-heter.De tragiska undantagen r fortfarande mnga och bakslagen hrda. Dag-ligen hr vi rapporter om krig och frtryck, och alltjmt lever miljontalsmnniskor i fattigdom. Men detta kan inte skymma det faktum att framtidenfr stora delar av mnskligheten ser ljus ut. Vrlden befinner sig mitt uppe ien ekonomisk utvecklingsperiod, som saknar historisk motsvarighet.ven vstvrlden befinner sig i en omvandlingsperiod, i vergngen frnindustrisamhllet till ett samhlle dr kunskap och information blir alltviktigare byggstenar i en allt mer individualiserad produktion. Nytt vlstndskapas, fretag startas och vxer, tekniska hjlpmedel som varitfrbehllna f r omistliga redskap fr mnga. Arbetsuppgifter som intefanns fr 25 r sedan sysselstter miljoner mnniskor ver hela vrlden.Samtidigt har arbetsuppgifter som sysselsatte miljontals fr 25 r sedan frfrsvunnit genom den teknologiska utvecklingen.I denna utveckling och i detta skifte mellan tv sekel str ocks detsvenska samhllet; i en vrld av stora mjligheter - i av stora om-vlvningar. Vi str infr ett val. De beslut vi fattar nu bestmmer hur vl vikommer att klara oss . Varken framgngen eller motgngen rdesbunden, vrt de ligger i vra egna hnder.Vrt val str mellan frnyelsen och det gamla. Det r ett val mellan det nyaoch oknda och det invanda och redan prvade. Det r inget ltt eller sjlv-klart val. Oron ver att det vi har skall ersttas med ngot som inte r likatryggt r lika frstelig som attraktionen i det gamla. Men frnyelsen r ndndvndig. Inte fr att alternativet kommer att strta vrt samhlle i frdrveteller fr att historien tvingar oss till frnyelse. Frnyelsens alternativ rinteundergngen utan stagnation och resignation.Frnyelsens uppdrag formas drfr inte primrt i rdslan fr alternativenutan framfr allt av det lfte som vr tid ger. Vi r skyldiga oss sjlva ochkommande generationer att gra det bsta av de utomordentliga mjlighetersom bjuds.Inget sger att inte skulle kunna vara ett av vrldens absolut bstalnder att leva i. Om det skall bli s, beror p oss sjlva. Det handlar om attvga frnya , inte till ett annat utan till ett annorlunda ochbttre - med en annan frdelning av ansvar, kunskap och mjlighetern . Valet r politiskt och det str mellan frnyelse och stagnation. Skallvi bygga framtiden p historiens erfarenheter, eller skall vi frska terskapahistorien?Sverige skulle kunna vara ett samhlle dr varje enskild mnniskas drm-mar och mjlighet att vxa tas tillvara. I skolan och i barndomen, p univer-sitetet och i ungdomen, p arbetet och i vuxenlivet.I framtidens skulle vlstndet kunna vxa drfr att vi r fler somarbetar och drfr att mnga vgar ta steget att starta eget. Hr skulle allakunna arbeta - inte fr att ngon annan avstr sin plats i produktionen, utanfr att det i alla samhllen alltid finns mycket som behver gras. Arbets-linjen skulle g fre avvecklingslinjen.I frnyelsens skulle tryggheten ligga i frndringen och i varjemnniskas tro p sin egen frmga. Hr skulle alla kunna lyckas fr att allahar rtten att misslyckas och nd komma igen. Skerhet och trygghet skullevxa ur dynamiken.I ett annorlunda och bttre skulle vi alla kunna lita p en offentligsektor som r stark fr att den r begrnsad och som r den sista och osvik-liga tryggheten nr ingen annan finns och som klarar skolan, vrden ochomsorgen fr att den prioriterar dessa verksamheter fre andra.Var och en skulle kunna knna sig trygg i frvissningen att det faktiskt sgott som alltid ordnar sig i livet. Inte fr att vrt liv r frutbestmt avregleroch system, utan fr att det alltid kommer en ny chans - i skolan och iarbetslivet, men ocks nr ngot inte riktigt gick som det var tnkt.Detta r ett som inte r som - men som vi kan skapa frut-sttningar fr genom att fatta de riktiga besluten. Frnyelsenav r ett politiskt uppdrag att under de kommande 10-15 ren ter-upprtta politiken som en frigrande kraft i det svenska samhllet. P sammastt som frra seklets liberala revolution skapade frutsttningar fr enekonomisk, social och kulturell utveckling som hadeupplevt, br uppdraget i vr tid vara att riva ner de hinder, skrn och privi-legier som str i vgen fr mnniskornas vxt- och skaparkraft.Det politiska frnyelseuppdraget mste inge hopp om att kanbttre men ocks ta mnniskors oro infr framtiden p allvar. Det mste tahnsyn till att mnga fruktar frndringen och att de som predikar reaktionenkommer att kunna spela p ett brett register av oro och farhgor. Ty annarsvxer den frnyelsens paradox som ligger i att viljan till frnyelse tenderaratt sjunka ju starkare behovet av frnyelse blir. Ju smalare marginalerna blir,desto mer hotfull blir frndringen.Frnyelsearbetet mste drfr bygga p ett pedagogiskt frklaringsarbete,ett tydligt ledarskap och en uttalad viljeriktning. Medborgarna mste vgalita p att det som kommer r bttre n det som upphr - att frnyelseninnehller ett lfte ocks fr dem. De mste vga lita p att vi under frdenkan resa tillrckligt skert - det mste st alldeles klart att ingen kommer attlmnas kvar.Drfr fr frnyelsen av det svenska samhllet inte vara ett uppdrag fr-behllet de f eller de utvalda. Ingen kan gra ansprk p att veta sanningenom vare sig processens ml eller dess medel. Vi knner inte mlet, eftersomett samhlle aldrig har ngot slutml och fr att det r varje enskildmnniskas liv som r ett ml i sig. Vi kan heller inte vara skra p alla medel,eftersom samhllet r alltfr komplicerat fr att ngon skall kunna graansprk p att sitta inne med lsningar fr alla individer, fretag ochfamiljer.Den som sger sig ha monopol p frnyelsen kommer att mtas av med-borgarnas rttmtiga skepsis. Alla som upplever att de har ngot att tillfra iarbetet fr att gra starkare infr mste kunna vara med.Men insikten om att frnyelsen mste ha s bred uppslutning som mjligtinnebr inte att vi saknar kunskap om vilken riktning utvecklingen mste taeller att vi inte har en klar vertygelse om vilket vgval som r felaktigt. Detinnebr inte att vi saknar en vertygelse om vad som behver gras fr attSverige skall bli ett rikare, stabilare och tryggare samhlle. Om inriktningenrder det inga tvivel.? Vi tror p friheten - drfr att varje mnniska mste ha rtten att sjlvbestmma hur livet skall gestalta sig. Men ocks drfr att det r i frivilligsamverkan mellan individer som vlstnd skapas, kunskap utvecklas ochider fds.? Vi tror p ppenheten mot omvrlden - drfr att vi r beroende av andraoch fr att vi vill att andra skall behva oss. Ur kontakter mellan folk ochlnder vxer freden, skerheten och vlstndet.? Vi tror p teknik, vetenskap och utveckling - inte fr att det saknas riskerutan fr att vi r vertygade om att mnniskan r frnuftig nog attbemstra dem. Och fr att teknik, vetenskap och utveckling har sknktmnskligheten bde vlstnd, hlsa och trygghet.? Vi tror p politiken - inte fr att vi tror att samhllet kan eller brreglerasoch styras i detalj eller vermtt utan drfr att vi r vertygade om attingen annan institution n demokratin bttre kan skydda viktiga frutstt-ningar fr ett civiliserat samhlle.? Vi tror p frnyelsen - inte av brist p respekt fr vr historia, utan frattframtiden mste skas i framtida frutsttningar och inte i det frflutna.Vr historia ligger - p gott och ont - bakom oss. Den kan vi lra av, menvi kan aldrig upprepa eller teruppleva den. Det r som vikommer att leva resten av vra liv.Denna motion handlar om grundlggande ekonomiska, sociala ochpolitiska problem. Den handlar om vilka lrdomar vi kan dra av vra ochandras framsteg och misstag. Men motionen handlar framfr allt om denpolitiska frnyelse som ligger framfr oss, om vi skall kunna mta framtidenmed tillfrsikt.2 Den permanenta samhllskrisen2.1 Bilden av Sverige2.1.1 Den frlorade sjlvbildenbrukar det heta i regeringsfrklaringaroch andra hgtidliga politiska sammanhang. Hr lever mnniskor i trygghetoch rikedom, hr r vi jmlika infr lagen och varandra, hr delar vi inte allade livets svra problem som tynger mnniskor i andra delar avvrlden.Hr rder fred och skerhet. Hr kan vi utan fruktan g p gator och torg.Hr r varje medborgare tillerknd de mnskliga rttigheter som frnekas pmnga andra stllen p vr jord. Hr r levnadsstandarden jmn och hg. Hrhar jmstlldheten mellan kvinnor och mn kommit lngre n p andra hll.Och visst r ett samhlle dr mycket r bra, framfr allt mycketbttre n i mnga andra lnder.Men klyftan mellan det goda samhllets retorik och dess praktik har underde kommit att djupna. Den politiska sjlvbilden har fttallt svrare att finna sin motsvarighet i mnniskornas vardag. r vr vlfrdverkligen s mycket strre n andras? r vr trygghet verkligen s mycketstarkare? r vrt samhlle verkligen s mycket visare ordnat? Med senaretids steriliseringsdebatt har vi till och med ftt brja frga oss om vr godhetverkligen varit s mycket strre n andras.P samma stt som det r smrtsamt fr individer att upptcka att sjlv-bilden inte lngre verensstmmer med verkligheten r det svrt fr med-borgarna att upptcka att den berttelse som dess ledare och auktoriteterpredikat inte lngre stmmer.Det svenska samhllet prglas till en del av att vi har frlorat vrsjlvbild. Det skapar orienteringsproblem och oskerhet kring historien, nuetoch framtiden. Om vi inte vet varifrn vi kommer och om vi inte r skra pvar vi r, kan vi d veta vart vi skall? Nr karta och kompass inte lngre gerledning, vxer oskerheten.Hur vl stmmer vr uppfattning av som ett land av arbete ochvlfrd med de beskrivningar av bidragsberoende, massarbetslshet ochekonomisk misr som vi allt oftare mter i massmedia? Hur trygga kan viknna oss nr marginalerna r s sm att skatte- eller bidragsbeslut i riks-dagen kan vippa vardagen ver nda? Hur vl stmmer vr uppfattning omSverige som ett sllsynt rikt land nr vi mrker hur pengarna rcker till alltmindre p utlandsresan? Ngonting fattas den beskrivning av somfrgar hgtidstalen och de politiska pamfletterna.2.1.2 Bilden av det rika SverigeGenerationer svenskar r uppvuxna i ett samhlle dr bilden av vr positionsom vrldens rikaste land frmedlades i skolan med lika stor sjlvklarhetsom multiplikationstabellen. Ett nrmast osannolikt vlstnd kontrasteradesmot en tredje vrld dr svlt och misr var regeln och en vrig I-vrld sominte frmdde srja fr hela sina befolkningar. Rikedomen var en vlsignel-se, men ocks ett ansvar. Hur den uppsttt var mer eller mindre oklart - attden fr evigt var given var sjlvklart.Bilden av som vlstndets hemvist p jorden var under lng tidriktig. Fr tjugofem r sedan var vi faktiskt ett av vrldens tre rikastelnder,den svenske medborgarens kpkraft vertrffades nstan inte ngonannanstans. har utvecklingen - i varierande hastighet - gtt t felhll.Sverige r fortfarande ett bra land att leva i. Men det finns mnga mn-niskor som lever i lnder som r rikare n vrt land. Dr lnen rckerlitet lngre, dr den ekonomiska rrelsefriheten r strre, dr vlstndet rhgre.Idag hller vi p att frlora platsen som ett av vrldens tjugo rikaste lnder.Vi ligger i bottenskiktet i vlstndsliga.Tabell AVlstndsligan 1970-1995 (BNP/invnare)RangLandIndex1970LandIndex1980LandIndex1990LandIndex19951Schweiz145USA133USA128Luxemburg1582USA141Schweiz129Schweiz123USA1383Sverige108Kanada113Luxemburg116Schweiz1274Luxemburg108Tyskland108Kanada111Norge1215Tyskland105Frankrike104Tyskland107Danmark1126Kanada102Luxemburg104Japan103Japan1107Nederlnderna101Sverige102Frankrike101Kanada1098Danmark100Island101Sverige99sterrike1099Frankrike100Nederlnderna99sterrike97Belgien10810Australien99sterrike97Danmark97Tyskland10611Nya Zeeland98Belgien97Island97Island10412Storbritannien93Australien96Finland96Frankrike10413Belgien90Danmark96Belgien95Italien10214sterrike86Italien93Norge94Nederlnderna10115Italien85Norge93Australien93Australien9916Finland82Finland90Italien93Storbritannien9517Japan80Storbritannien89Nederlnderna93Sverige9518Norge77Japan88Storbritannien93Finland8919Island75Nya Zeeland87Nya Zeeland79Nya Zeeland8720Spanien64Spanien65Spanien69Irland8521Irland50Irland55Irland63Spanien7422Portugal42Grekland48Portugal49Portugal6723Grekland41Portugal48Grekland43Grekland6124Turkiet17Turkiet18Turkiet20Turkiet29Klla: OECD2.1.3 Bilden av det arbetande SverigeUnder lng tid var ett land dr alla arbetade. Hr rdde full syssel-sttning. Nr andra lnder drabbades av stigandearbetslshet, fortsatte att ha hg sysselsttning och lg arbetslshet.S r det inte . Bilden av som den fulla sysselsttningens landstmmer inte lngre. Den hga svenska sysselsttningsgraden har sjunkitkraftigt under de senaste ren. En rad av vra konkurrentlnder har kommitifatt oss och frbi oss i detta avseende. r inte lngre ett land drman arbetar betydligt mer n i andra lnder.Under de kommande ren kommer den svenska arbetskraften att minska.Frre personer kommer att st till arbetsmarknadens frfogande.I budgetpropositionen redovisar regeringen fljande utveckling fram tillsekelskiftet:Tabell B199519961997199819992000Relativt arbetskraftstal78,277,977,176,976,776,5Klla: /98:1Regeringen frklarar detta med att man fr undan mnniskor ur arbets-kraften:Utbildningssatsningen antas ha en kraftig effekt p arbetskraftsutbudet somminskar med 36 000 personer, trots att befolkningen i ldersgruppen 16-64r stiger med 57 000 personer.Socialstyrelsen bedmer att 1 650 000 personer i aktiv lder saknar lngvarigfrankring p den svenska arbetsmarknaden. Nstan av de somkan, vill eller borde arbeta r mer eller mindre permanent borta frn produk-tionen.Sverige r sledes inte lngre ett samhlle dr vi arbetar mer n andra ochdet finns arbete t alla. Inte bara den fulla sysselsttningens tid r frbi, s rocks den hga sysselsttningsgraden. av befolkningen i aktivlder r inte med i arbetslivet.De ekonomiska kostnaderna i produktionsbortfall och understdsutgifterr uppenbara. De sociala kostnaderna syns inte i statistiken, men vi vet attlngvarig arbetslshet kar risken fr sociala problem, ohlsa, missbruk ochfamiljebekymmer. Mer n en och en halv miljon personer med anhrigautstts fr denna risk.2.1.4 Bilden av det trygga SverigeUnder framstod som ett mnsterland i sinfrmga att srja fr mnniskors vlfrd. Delegationer frn hela vrlden komhit fr att studera den svenska vlfrdsstaten. I kunde alla leva itrygghet och vlfrd. Barnomsorg, sjukvrd och skola hll absolut vrlds-klass. var inte bara ett unikt rikt land, resurserna verkade dessutomtrygga allas vlmga.Bilden av att bde r enastende rikt och tar vl hand om dem somhamnat p samhllets skuggsida r inte lika stark . Den har er-satts av uppfattningen att vi, trots att vlstndet relativt andra lndersjunker,r ett land dr man inte riskerar att rka riktigt illa ut. Vi r inte rikastlngre,men vi r tminstone trygga.Nu hller ocks denna bild av p att krackelera. Inte fr att vi r ettland av uteliggare, dr utslagna mnniskor r en vanlig syn i gatumiljn, menvl fr att tryggheten fr vanliga mnniskor i hg grad har urholkats.Ett kvartssekel efter storhetstid som socialstat r utsattheten strren ngonsin.Den avgrande frklaringen ligger i den ekonomiska stagnationen ochmassarbetslsheten. Det r vr ofrmga att bereda plats fr alla p arbets-marknaden och att f ekonomin att vxa som avspeglar sig i socialbidrags-statistiken.I Social Rapport 1997 skriver Socialstyrelsen:Antalet personer som innehar en lngvarigt svag position p arbetsmarkna-den har kat kraftigt . Tillvaron blir oskrare fr allt fler.venom en icke frsumbar andel av dessa personer p sikt kommer att kunna fen trygg frankring i frvrvsarbetet, s tyder vra resultat p att majoritetenven kommer att ha en svag frankring.Den hga arbetslsheten kar kraven p dem som arbetar. Frre mste frsr-ja fler - befintligt fretagande och arbete mste bra ytterligare brdor.I den frdelningspolitiska studie som r bifogad budgetpropositionen fr1998 framgr inte bara att lginkomsttagarnas skattebrda blivit tyngre underde senaste ren, utan att bidragen dessutom har minskat. Den avsljandenettoeffekten av detta r att en svensk lginkomsttagare betalar mer i skatt nvad han eller hon fr tillbaka i bidrag. Regeringen skriver:Lginkomsttagare fick 1991 mer sociala transfereringar n vad de betalade iskatter. Detta frhllande har ndrats 1997 s att deras netto d r negativt.Lginkomsttagarna erhll i genomsnitt netto ca r 1991 men1997 fr de i stllet betala ca 9 500 kronor.Av samma studie framgr ocks att - om man bortser frn den allra hgstadecilen - det r de fattigare decilerna som har ftt den strsta relativa fr-smringen i disponibel inkomst under senare r. De med delgsta inkomsterna har ftt avst en strre andel av sina inkomster n samtli-ga vriga inkomsttagare. Mot bakgrund av att dessa grupper naturligen harde minsta marginalerna har de relativt sett drabbats hrdast.Idag griper massarbetslsheten djupt in i breda svenska folklager. Nrmareen kvarts miljon barn lever i familjer dr en eller bda frldrarna saknararbete. De sociala kostnaderna fr en politik som lter hundratusentals barnvxa upp med arbetslshet r hg, mycket hg.Kommunfrbundet har visat att socialbidragsberoendet bland de invandra-re som kommit hit r s hgt som . Tre av fyrasaknar frmga att frsrja sig utan mste lita till det offentligas skyddsnt.Arbetslsheten r i stort sett total i vissa invandrargrupper.Under 1990-talet har antalet hushll som fr socialbidrag kat . Var tredje ensamstende mamma r beroende av socialbidrag. Entredjedel av dem som r fdda 1974 hade redan vid 21 rs lder behvtsocialbidrag fr att klara sin frsrjning.Arbetslsheten i gruppen under 25 r r och under senare r harSverige haft den smsta utvecklingen av ungdomsarbetslsheten i hela EU.Bilder av vlstnd, arbete och social rttfrdighet r en ofullstndigspegling av det svenska samhllet. Vi r nmligen fattigare n vi borde vara,vi arbetar mindre n vad vi borde gra och otryggheten r strre n vad denborde vara.2.2 Politiken som oskerhetsmomentEtt gott och tryggt samhlle knnetecknas av frutsgbarhet och av att med-borgarna kan frutse konsekvenserna av sina handlingar. Genom att vi kan seoch bedma resultaten av det vi gr kan vi som individer och familjemed-lemmar planera vr vardag. P samma stt r omgivningens lagbundenhetoch frutsgbarhet viktiga frutsttningar fr framgngsrikt och produktivtfretagande.Ett samhlle dr medborgarna har vida planeringshorisonter blir ett gott,rikt och tryggt samhlle. I ett sdant samhlle vxer tilliten mellan mn-niskor; som grannar, som affrsbekanta och som samhllsmedborgare. Frut-sgbarhet frmjar tillvxt och trygghet.Med frutsgbarhet skall inte frsts samma sak som frutbestmdhet. I etttotalitrt samhlle kan mnniskornas den i hg grad vara frutbestmda -oavsett hur man agerar kan man rkna med att livet i sin helhet kommer attutveckla sig p ett visst stt - men det innebr inte att de har vidaplanerings-horisonter. Frutsgbarheten i ett totalitrt samhlle r alltid mycket lg. Densom r utlmnad t en allomfattande politisk makt r ocks utlmnad tilldenna makts ofrutsgbara nycker. Nycker som man saknar medel att vrjasig emot.Med frutsgbarhet frsts heller inte att vi exakt vet hur samhllet kom-mer att utvecklas. Dremot innebr det att med stor skerhet kunna frutsehur andra mnniskor kommer att reagera p vra handlingar.Fretagaren, som kan lita p att reglerna gller och som med god skerhetkan bedma att kunder, marknader och leverantrer kommer upptrda somde brukar, har lttare att planera fr framtiden. Kraftiga frndringar ipenningvrdet, till synes godtyckliga och snabba frndringar i beskatt-ningen eller oskerhet om omfattningen p det ansvar man har fr sina an-stllda smalnar av planeringshorisonten.Fretaget tvingas gardera och skra sig, och i stllet fr att satsa och blickaframt lgger man pengar och energi p konsolidering och kontroll. Osker-het fder misstnksamhet, och misstnksamhet ger alltid ett dligt klimat frarbete och fretagande.Varje dynamisk ekonomi vilar p att det som skall vara fast ocks r fast. mest framgngsrika ekonomierna ifrgastts inte gandet, dr glleravtalen och dr r en krona alltid vrd en krona.Men en vid planeringshorisont r inte bara central fr den ekonomiskaverksamheten i fretagen och fr den ekonomiska utvecklingen, den rdessutom avgrande fr mnniskornas trygghet.I en ekonomi som vxer och p en arbetsmarknad dr det skapasnya jobb blir frlusten av ett arbete inte samma katastrof som i en stagne-rande arbetslshetsekonomi. Den som kan lita till sin egen kompetens ochtill en vxande ekonomi r tryggare n den som r beroende av de offentligatrygghetssystemen eller . Den som kan fsta blickeni framtiden r tryggare n den som upplever sitt liv som en stndigt pgendekrishantering.Den familj som kan avstta en del av sina inkomster i sparande kan intebara klara det ofrutsgbara, den kan ocks knna tillfredsstllelsen ochgldjen ver att f skapa ngot eget, eller ga ngot eget. Det enskilda gan-det r fundamentet fr den fria ekonomin, men ocks fr enskilda mnni-skors trygghet. Den som har en buffert mellan sig sjlv och det ofrutseddar naturligtvis tryggare n den som balanserar p marginalen. Sparande,kompetens, arbete och ekonomisk tillvxt flyttar mnniskor bort frn mar-ginalen.Politiken har en viktig uppgift i att ka frutsgbarheten i ekonomi ochsamhllsliv fr individer, familjer och fretag. Genom god lagstiftning ochgod ekonomisk politik kan medborgarna knna strre tillit. S lnge politikenvidgar vra planeringshorisonter och drmed mngfaldigar vra handlings-alternativ p detta stt fyller den en god uppgift i samhllet.1800-talets svenska liberala samhllsomvandling frde med sig en lng radpolitiska och institutionella frndringar som kade friheten och drmedfrutsgbarheten i samhllet. Avskaffandet av skrvsendet ppnade arbets-marknader som tidigare hade varit frbehllna de f och privilegierade.Nringsfriheten spred rtten att ska lyckan som fretagare till bredare sam-hllslager. Yttrandefriheten och sedermera den politiska demokratinutstrckte varje medborgares rtt att delta i samhllslivet till alla dessdelar.Det politiska uppdrag som formulerades i skrvsendets och privilegiernasSverige var inte att politiken skulle gra allting - utan att den skulle gradetmjligt fr medborgaren att sjlv gra det mesta.Resultaten i form av ekonomisk utveckling, skaparkraft, innovationer,uppfinningar och kulturyttringar inom musik, litteratur och konst lt intevnta p sig. Under ngra f decennier formades den ekonomiska struktursom fortfarande dominerar nringslivet och viktiga delar av vr tids politiskalandskap. De sociala och politiska rrelser som sg historiens ljus har spelat en avgrande roll under hela seklet och gr det fortfarande.I brjan av var ett samhlle i kraftig omvandling. Vi varp vg upp ur fattigdom och befann oss i inledningsfasen av en ekonomiskutveckling som skulle komma att sl alla tidigare rekord.Nationalekonomen uttryckte det p fljande stt i sin bokHur blev rikt:. gde rum ett fundamentalt systemskifte som innebar attdet svenska samhllets institutioner genomgick en total omvandling till till-vxtfrmjande incitamentstrukturer. Det gllde nstan all lagstiftning, mendet var ocks frgan om en uppbyggnad av privata normsystem som frmjadearbete, sparsamhet och inte minst fretagande.Dessa institutioner lade grunden fr 100 r av hg tillvxt.Sedan dess har politiken stegvis ftt en annan roll i samhllet. I stllet frattbereda mark fr den enskildes anstrngningar och ka antalet mjliga hand-lingsvgar har den frskt att erstta den enskildes anstrngningar och dr-med minskat antalet handlingsvgar. blev rttentill arbete inte lngre synonym med rtten att ska sig en frsrjning utanmed rtten att bli frsrjd. Hushllen kom i allt starkare beroendestllningtill det offentliga.