ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02A36 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring Regeringen har i sin proposition 1996/94:107 inte behandlatproblemet med att avgöra hur rätten till ersättning för defamiljemedlemmar som har arbetat i och varitdelägare i ett företag som drives inom familjen skall varautformad. Det är otillfredsställande att denna fråga inte harfått sin lösning. Problemet med hur familjeföretagare skallbehandlas i försäkringen är ett av de svåraste problemenarbetslöshetskassorna har att ta ställning till.Problemen med dagens regler är att om familjeföretaget börjar gå så dåligtatt två personer kan försörja sig på detta, kan exempelvis hustruninte få ersättning med mindre än att företaget läggs ner, detta om hon föruthar ägt andelar i företaget. Eftersom företaget alltså inte kan försörja tvåpersoner och hustrun inte kan få ersättning väljer makarna sannolikt att lägganer företaget, med den konsekvensen att två personer blir arbetslösa.Jag anser att ersättning ska kunna ges till en maka/make som förut hararbetat i och ägt delar av familjeföretaget, detta dock under förutsättning attföretaget inte kan ge en rimlig försörjning. Villkoren för ersättning skagivetvis vara att maka/make säljer sina andelar i företaget och går urstyrelsen samt i övrigt visar att hon/han inte har några bindningar tillföretaget.Fördelarna är flera. För det första skulle maken i det ovan givna exempletinte behöva lägga ner företaget för att makan skall få ersättning. Såledesskulle bara en person bli arbetslös i stället för två vilket är en konsekvens avdagens system. För det andra vore det för rättstillämpningen enklare omsynen på ägande i arbetslöshetsförsäkringen följde övriga civilrättsligaprinciper i så måtto att endast den som faktiskt äger delar av ett företagbetraktas som företagare. För det tredje överensstämmer förslaget medARBOM-utredningens ambition att inte tillmäta kontrollaspekterna för storbetydelse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ersättning skall kunna ges till defamiljemedlemmar som har ägt och arbetat i ett familjeföretag ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02A41 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring I denna motion föreslåsatt en arbetslös, som startar företag, under de första två årensom egen företagare skall kunna kvalificera sig förarbetslöshetsersättning.Idén till motionenär hämtad ur de förslag som landshövding angivit som angelägna för att minskaarbetslösheten. Med denna motion önskar jag att riksdagenprövar om idén kan realiseras.Arbetslösa personer, som själva försöker komma i arbete genom att startaföretag, ser säkert risken att förlora sin rätt till arbetslöshetsersättning som etthinder. Misslyckas projektet med företaget, blir troligen den privataekonomiska situationen sämre än om projektet aldrig startats. Om arbeteunder i det egna företaget kan kvalificera för arbetslöshetsersättning,minskar givetvis risktagandet. Därför bör en sådan möjlighet införas. Det börriksdagen ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att som egen företagare skall kvalificera förarbetslöshetsersättning om en arbetslös person startar företag.
mot · GK02A45 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring En ny arbetsmarknad är på väg att växa fram. Alltflerarbetslösa startar egna företag som en väg att komma in påarbetsmarknaden, och i allt större utsträckning sker det somkooperativ. Speciellt för kvinnor är denna företagsformattraktiv. Ett kooperativt företag förutsätter minst tre fysiskaeller juridiska personer.Att koppla samman näringsutveckling med arbetslöshetsförsäkring kanvara en väg ut ur arbetslösheten. Jag vill peka på några förändringar somskulle underlätta för eget och kooperativt företagande.För ensamföretagare och medlemmar i ett kooperativ är de nuvarande a-kassereglerna oklara när det gäller ersättning för de dagar när det inte finnsnågot arbete i kooperativet eller i den egna verksamheten. Det skulle under-lätta både för de arbetslösa och a-kassorna om medlemmar i kooperativaföretag och ensamföretagare kunde ur a-kassesynpunkt jämställas med dearbetslösa som varit deltidsanställda. Enligt de nuvarande reglernaför deltidsarbetslösa får man använda ett begränsat antal dagar underersättningsperioden (450 eller ) som medlemmen kan stämpla somarbetslöshetstid. Samma övriga regler skulle även gälla för medlemmar ikooperativa företag som för deltidsarbetslösa, som t.ex. att stå tillarbetsmark-nadens förfogande och söka till ett heltidsarbete under de dagar man ejarbetar i det egna företaget eller kooperativet.Något som också skulle främja sysselsättningen för ungdomar är enändring av inträdesreglerna. De föreslagna inträdesreglerna för unga och nyamedlemmar gör det nästan omöjligt att komma in i det nuvarande a-kasse-försäkringssystemet. Det gäller framför allt regeln om att man måste ha enpågående anställning när man söker sitt inträde i a-kassan.Jag föreslår att man tar bort den begränsningen och i stället använder sig avregeln att man måste ha arbetat minst under enfyraveckorsperiod för att vara kvalificerad till a-kassan.För unga medlemmar i ett kooperativ skulle en möjlighet att vara anslutentill a-kassa efter en kvalificeringsperiod i högsta grad främjasysselsättningslinjen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättningsregler för medlemmar i kooperativa företag ochinträdesregler till a-kassan för unga medlemmar.
mot · GK02Bo22 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i Regeringens förslag innebär att det nya västsvenska länetskall heta . Detta är ett olämpligt förslag.Det nya länet består av tre ingående landskap, ,och . Namnet kommerinte att accepteras i och , två landskapmed stark egen identitet. Förslaget är heller inte bra förVästergötland eftersom själva begreppet blir otydligt.Landskapet kommer inte att kunna skiljas frånlänet Västergötland.Förslaget bryter dessutom sedvanlig praxis när det gäller länsbenämning.Med något enstaka undantag har endast de län som består av ett landskapnamn från landskapet.När länsgränserna inte följer landskapsgränserna har man däremot tidigarevanligen utgått från residensstaden. Det gäller för , ,, , och län.Vi anser att detta mönster bör följas även i detta fall och att det nybildadelänet alltså bör benämnas . Namnet har den fördelen att det ärinternationellt känt, det utpekar inget speciellt område och hela regionen kanidentifiera sig med länet, dessutom är det kort och lätthanterligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det nya länet benämns .
mot · GK02Bo23 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i Regeringens förslag om ett bildande av ett Västergötlandslän innehållande de tre tidigare länen , Älvsborgoch markerar slutet på en flera årlång diskussion om behovet av förändrade administrativagränser i . Förslaget har inte varit oomstritt.Särskilt i har farhågor hysts om en försvårandecentralisering. I botten av denna oro finns naturligtvisrädslan för att periferin i det nya skaförlora arbetstillfällen och inflytande till mer centrala delar.Det är därför glädjande att regeringen i direktiv till en särskild utredare gettuppdraget att utarbeta underlag om lokalisering av regional offentligförvaltning. I propositionens bilaga 1 redovisas utredaren . Utredaren konstaterar att det finns en mycket stor uppslutningkring de lokaliseringsförslag som läggs fram och utredarens bedömning är attförslaget i sin helhet kan genomföras i stor enighet. är en sammanvägning av de berörda parternas syn på hur man bästskapar inomregional balans.I likhet med vad som varit vägledande vid uppbyggnaden av det nya Skånelän bör strävandena att uppnå rimlig inomregional balans kunna tillgodosesäven i det nya . Att alla delar och områden i det nya länetkänner sig väl tillgodosedda är en förutsättning för ett lyckosamt arbete ifortsättningen. Det utarbetade underlaget om lokalisering av de offentligaorganen i ett nytt västsvenskt län utgör en god grund för pågående och fort-satta överväganden om lokalisering av den regionala offentliga förvaltning-en. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av regionala offentliga myndigheter.
mot · GK02Bo24 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i Ordet län har sitt ursprung i det feodala "förläning" - kungengav i sin nåd uppdraget att förvalta ett område till fogdareller underställda länsherrar med andra beteckningar.I konstitutionell mening är naturligtvis det nya sammanslagna länet ocksåett län. Men borde också nu på ett tydligt sätt tala om att det intelängre handlar om en "förläning" uppifrån utan om ett vidgat regionaltsjälvstyre. Landshövdingen skall vara chefen för den statliga förvaltningen iområdet - ingenting annat. Därför är också titeln landshövding olämplig.Regionens högste politiske företrädare - rimligen ordföranden i det regionalaparlamentet - bör utses av regionens invånare.Det vore också bra om namnet på området väljs av regionen, inte avriksdagen. Jag tycker det bästa vore att återknyta till det gamla "lands-" eller"landskaps"-begreppen. Det område som täcktes av Västgötalagen bestod ihuvudsak av nuvarande landskapen - som ju också täckerSkaraborgs länsområde - samt . tillhörde inte påden tiden. Därför tycker jag att ett bra namn kan vara Västgötaland. Men somsagt, namnet bör bestämmas regionalt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regionens namn skall bestämmas regionalt.
mot · GK02Bo25 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i I propositionen 1996/97:108 om ändrad länsindelning ochförsöksverksamhet i har regeringen föreslagit attförsöksverksamheten i skall ha sammainnehåll som i övriga försökslän - det regionalautvecklingsansvaret överförs till länslandsting - med undantag av uppgiften att besluta om visstkulturstöd.Det kulturstöd som avses är de statliga medel som via Statens kulturrådfördelas till regionala och vissa lokala kulturinstitutioner. Regeringen anseratt den tidigare beslutade försöksverksamheten har sådan omfattning att denutgör ett tillräckligt underlag för utvärdering. Vi vill här föreslå attförsöksverksamheten i stället kompletteras med en annan kultursektor.De tidigare beslutade försöken omfattar inte någon del av länsstyrelsensuppgifter inom kulturmiljöområdet. Genom att det vid länsstyrelserna finnsexpertis på detta område har , till skillnad från Statenskulturråd, haft möjlighet att delegera beslut i bidragsfrågor till läns-styrelserna. Detta bör underlätta en överflyttning av ansvar och besluttill det nya regionala självstyrelseorganet.Det finns flera goda skäl att i pröva en modell däransvaret för kulturmiljövården överförs till det regionala självstyrelseorganet.I regleringsbrevet (1995/96, ) fastslås som ett särskiltverksamhetsmål att skall "integrera insatser inom kulturarvs-området i den samlade regionalpolitiska planerings- och programverksam-heten". När ansvaret för denna samlade verksamhet överförs till det regionalasjälvstyrelseorganet är det logiskt att också överföra ansvaret för kultur-arvsområdet.Kulturarvet är en av regionens stora utvecklingsstrategiska tillgångar.Turismen, en av våra mest sysselsättningsintensiva branscher, har kulturarvetsom en av sina viktigaste baser. Också ur denna synpunkt bör det varaintressant att pröva överföring av kulturarvsfrågorna.Om ansvaret för kulturmiljövården överförs till det regionalasjälvstyrelseorganet ges också möjlighet att i pröva en nymodell för ansvarsfördelning inom detta verksamhetsfält. Länsstyrelsernasoch länsmuseernas respektive roller och ansvar har varit en diskussionsfråga,ofta en tvistefråga, sedan länsantikvariereformen genomfördes . Ettsamlat ansvar hos det regionala självstyrelseorganet skulle skapa nyaförutsättningar att lösa problemen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försöksverksamheten med regionalt självstyrelsorgan iVästergötlands län också skall omfatta ansvar för kulturmiljövården.
mot · GK02Bo31 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i I propositionen föreslår regeringen att ett nytt västsvensktstorlän skapas. Detta är mycket bra då frågan har utrettsunder som det funnits en önskan blandinvånarna i att få en ny regional organisation.Vihar dock två invändningar mot förslaget.Den första gäller förslaget till namn på det nya länet. Vi anser att inte är bra. I det nya länet kommer även landskapen att ingå. Risken är stor att dessa landskaps identitet försvinnerhelt med det nya namnet. Speciellt har inte heller några starkahistoriska band med . Landskapet tillhörde ju ända till1600-talets mitt. Ett lämpligt namn vore istället . Meddetta namn fångar man in alla delar av det nya länet utan att någon del kännersig obekvämt behandlad. bör därför besluta att det nya västsvenskalänet skall heta län.Vi har också invändningar mot att ledamöterna i skall utsesav landstingen och inte av regeringen. Detta förhållande gäller ju redan i allaandra svenska län, men vi anser nu att det är dags för en generell ändring avdenna regel. Låt regeringen utse representanter i . böruppdra åt regeringen att återkomma till med förslag till ändring ilagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse så att det ifortsättningen är regeringen som utser representanterna i länsstyrelserna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att det nya västsvenska länet skall heta ,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen(1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse som anförts imotionen.
mot · GK02Bo32 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i I propositionen föreslår regeringen att och , och utom kommunernaHabo och läggs samman till medGöteborg som residensstad. Under beredningen avförsöksverksamheten om ändrad regional ansvarsfördelningoch ändrad länsindelning i västra har namnfråganväckt stor uppmärksamhet och diskuterats mycket. IRegionberedningens förslag presenterades underlag för olikatänkbara alternativ i namnfrågan.Efter en genomgång av de olika förslagen fastnade Regionberedningen föratt enhälligt föreslå namnet . Därmed blev detta förslagockså underlag för den remissbehandling som skedde med anledning avberedningens förslag. Det är detta förslag som de olika remissinstansernatagit ställning till, däribland samtliga berörda kommuner och landsting. Efterremissbehandlingen har namnfrågan aktualiserats bl.a. i samband med denansökan som inlämnats från de politiska partierna i . Avsikten varatt återkomma i den så viktiga namnfrågan.I propositionen föreslår regeringen att namnet skall vara Västergötlandslän. Med anledning av detta förslag har namnfrågan behandlats vidsammanträde med Väststyrelsen den 2 april 1997.Styrelsen beslutade att förorda namnet . Förslaget ipropositionen, , har inget stöd.Motivet för är bl.a. angivet i Regionberedningensförslag. Dessutom är det inte till skillnad från ellerGöteborgs län namnet på ett av de landskap eller namnet på en kommunsom ingår som delar i det nya län som bildas.Vi föreslår att namnet på det nya länet skall vara . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att namnet på det nya länet skall vara .
mot · GK02Bo33 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i Den ändrade länsindelningen innebär att flera nuvarandelandskap och län ska ingå i det nya län som regeringenföreslår ska heta . Att hitta rätt namn är avstor betydelse för att få en folklig identifikation ochförankring. Det nya namnet bör istället vara . Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det nya länet skall heta .
mot · GK02Bo34 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i I propositionen föreslår regeringen att och ,och utom och Mullsjökommuner läggs samman till medGöteborg som residensstad.Namnfrågan har väckt starka känslor, eftersom även två andra landskapingår i det nya länet. I vår västsvenska region är känt av många.Göteborg är också känt både i och . Jag föreslår därför att detnya storlänet får namnet . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att namnet på det nya länet skall vara Göteborgslän.
mot · GK02Bo35 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i Det nya storlänet bör hetaGöteborgs länRegeringen föreslår i sin proposition att det nya länet i västraSverige benämns med motiveringen attlandskapet har urgammal hävd.Regeringen skriver: - - - "Mot den bakgrunden och med beaktande av attdet nya länet till huvuddelen, både geografiskt och befolkningsmässigt,kommer att bestå av landskapet , bör benämningen väljas. "I det nya, integrerade EU, utan gränser mellan stater, ökar fokuseringen påregionerna som maktcentra och intresseområden för politik och näringsliv.Regionerna måste själva kunna hävda sig i konkurrensen om investeringaroch nyetableringar. En förutsättning för detta är igenkännande.Ett av namnets viktigaste funktioner i det nya storlänet torde vara, attkänneteckna och marknadsföra regionen både i EU och internationellt. Ävenom landskapet har urgammal hävd så kan det inte mätas medGöteborg som ett internationellt känt namn. spelar fortfarande enledande roll inom svensk handel och sjöfart och några av ledandemultinationella företag har sitt ursprung och sina huvudkontor i får inte bortse från att administrativt och ur närings-livsperspektiv framstår som det nya länets dominerande huvudort.En så viktig region som västra bör ges de förutsättningar somkrävs för att kunna hävda sig i en allt hårdare regional konkurrens ominvesteringar och därmed också arbetstillfällen. För att länet skall bli enexpanderande och kraftfull region och etablera en mångfald av näringslivmåste den ha ett internationellt känt namn.Om man väljer att låta de näringspolitiska synpunkterna väga tyngre, vilketman måste, bör det nya länet i västra heta . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att det nya länet i skall heta Göteborgslän.
mot · GK02Bo36 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i I propositionen föreslås att och , Älvsborgsoch utom och kommuner läggssamman till . Som en följd avlänssammanläggningen föreslås att nuvarande länsstyrelser iGöteborgs och , samt läggssamman till en länsstyrelse.I detta sammanhang vill vi anföra att namnet på detta nya län bör varaVästra , vilket även föreslogs av Regionberedningen, Regionalframtid (SOU 1995:27). Skälen till detta är bland annat att ger uttryck för att det nya länet inbegriper ett större geografiskt område.Västergötlands län ger uttryck för en tyngdpunkt på västra delarna dvs.Göteborgs och län. Med begreppet markeras attdet nya länet är ett län som geografiskt sträcker sig över områden somtraditionellt inte betraktas som Västsverige.Vi vill även påpeka att då nuvarande länsstyrelser läggs samman till enlänsstyrelse måste ytterområdenas möjligheter att ta del av service beaktas.Ett nytt storlän får inte innebära att länsstyrelsernas verksamheterkoncentreras till några färre större orter. En decentraliserad förvaltning måstevara ledstjärna. Ett syfte med försöksverksamheten är att utveckla former fören bättre demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Dettakan inte ske med mindre än att en kraftig decentralisering av verksamhetersker. Om inte medborgarna känner att de har tillgång till och närhet till denservice som erbjuds kommer legitimiteten för försöksverksamheten atterodera. Inte minst har många människor och kommuner uttryckt oro för atten ny länsindelning skulle innebära en kraftig centralisering. Detta måstemotverkas genom en decentraliserad länsförvaltning. Även ytterområdenasbehov av närhet till service i det nya länet måste beaktas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att det nya länet i benämns ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om decentraliserad länsförvaltning.
mot · GK02Fö61 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:86 Nya regler om elberedskap I regeringens förslag till 3 § elberedskapslag anges att regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer (elberedskapsmyndigheten)får meddela närmare föreskrifter om åtgärder som kan utgöraberedskapsåtgärder. I övrigt nämns i lagen bara att beredskapsåtgärder ärsådana särskilda åtgärder som behövs för att produktion och överföringav el samt handel med el skall kunna upprätthållas vid höjd beredskap. Iförfattningskommentaren till berörd paragraf finns ett antal konkretaexempel på beredskapsåtgärder.Såväl () som har i remiss-omgången lämnat synpunkter kring skyldigheten att vidta beredskaps-åtgärder.Regeringen skriver i propositionen - helt riktigt - att det är olämpligt att ilagstiftningen närmare precisera eller exemplifiera vilka beredskapsåtgärdersom skall vidtas. Detta skulle givetvis bli alltför omfattande, somsituationen kan förändras över tiden. Det är dock olyckligt att man inte i 3 § iförslaget till elberedskapslag har sökt formulera en övergripande och mergenerellt hållbar definition av beredskapsåtgärd. Det borde på ettövergripande plan vara ett riksintresse att så sker. Regeringen bör i ett senareskede återkomma till med förslag till komplettering ochförtydligande av 3 § elberedskapslagen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring i 3 §elberedskapslagen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GK02Jo25 · 1997-04-07 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn och förändring bör ske av skyddsjakten i landet såatt denna genomsyras av krav att skyddsjakt bara kommer i fråga om skadorinte kan motverkas på annat tillfredsställande sätt i enlighet med den nyalydelsen av 5 § jaktlagen och i enlighet med gällande EU-direktiv och attjaktförordningen ändras utifrån detta,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett tillfälligt moratorium för avverkning av urskog,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att myrskyddsplanen bör kompletteras och att medel bör anslås ikommande budgetproposition så att den kan genomföras,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraft skall ske i Sverigeutan att de rinnande vattendrag, oavsett storlek, som finns kvar skall bevaras,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda hotet mot lövskogar och föreslå åtgärder så att hotetmot de lövskogsberoende arterna minimeras,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör ta fram en plan för sanering av miljöskadadeområden med kostnader och tidsangivelse när sanering kan ske.