mot · GL02Jo210 · 1997-10-06 00:00:00 — har antalet jordbruksföretag i minskat mer än för riket i övrigt. Antalet mjölkföretag ilänet har halverats från 1 242 till620. Denna drastiska minskning motsvaras dock inte helt ireducering av antalet mjölkkor. Vad som sker är att mångamindre företag slutar och att de kvarvarande blir större.Mycket talar för att denna trend håller i sig.En stor del av orsaken till utvecklingen går att finna i en dålig lönsamhet ianimalieproduktionen. Det är framför allt de heltidsengagerade och rationellaföretagen som har fått försämrade ekonomiska villkor.Att även de mindre producenterna väljer att sluta kan troligen förklaras medde individuella utfallen av mjölkkvoterna och de ökade krav på miljö ochdjur som ställs på dagens animalieproducenter.Länets beroende av jordbrukGävleborgs län tillhör de län i landet som har fler kor perhektar än riket i övrigt. Andelen förvärvsarbetande inomjord- och skogsbruket är också högre än för riksmedeltalet.Under 1994 fanns 2 362 årsarbeten i 3 418 företag. av länets arbetstillfällen genererades inomjordbruket tillsammans med dess egna förädlings- ochservicebolag. Till detta kommer sysselsättningseffekter i bl.a.privata slakterier, maskinfirmor, redovisningsbyråer samt allprivat konsumtion. Jordbruket spelar alltså en stor roll förlänets arbetsmarknad.Heltidsjordbruket utgör grunden för den levande landsbygden inte baragenom att hålla landskapet öppet utan också för att skapa en stabil grund förförsörjningen av förnödenheter och service åt alla jordbruk, även åt detmindre deltidsjordbruket. Det skapar även en viktig marknad för hantverkareoch serviceföretag på landsbygden.Skulle heltidsjordbruket tappa förutsättningar för fortsatt drift skulle intebara de mindre jordbruken bli lidande utan även alla de som önskar bo ochleva på landsbygden. Ur bl.a. ett regionalpolitiskt perspektiv är detta inteacceptabelt. Skall landsbygdens utveckling kunna äga rum i önskvärdriktning är ett bärkraftigt jordbruk grunden. Finns jordbruksföretagen sombas ökar möjligheterna för andra verksamheter som turism, service ochsmåskaliga näringar, att såväl bibehållas som etableras och växa.Etablera en framtidstroStor osäkerhet inför jordbrukets framtidsutsikter råder i dagframför allt inom animalieproduktionen som är grunden förlänets jordbruksproduktion. Det är inte bara en dåliglönsamhet med höga skatter och produktionskostnader somskapar en framtidspessimism. Mycket kan nog ocksåförklaras i en omfattande inhemsk byråkrati och Europashårdaste regelverk för djurskydd. 1999 förstärks dettaytterligare med nya måttbestämmelser för djurstallar. Säkertkommer många djurägare att upphöra med driften i sambandmed detta då det finns små ekonomiska möjligheter förnyinvesteringar.Jordbrukets ekonomi är inte marknadsanpassat utan styrs av världsmark-nadspriser på produkterna som inte avspeglar produktionskostnaderna utanär integrerade i ett omfattande bidrags-, stöd- och gränsskyddssystem. Sålänge jordbruket inte kan styra prisutvecklingen genom att i konkurrens ta utkostnadsanpassade priser på marknaden tvingas jordbruket att inordna sig ipolitiska system.För att återfå en framtidsoptimism inom jordbruket i är detdärför viktigt att skapa politiska förutsättningarna för en långsiktig livs-medelsproduktion. Minskar jordbruksproduktionen alltför mycket minskaräven möjligheterna för att uppnå de regionalpolitiska målsättningarna förnorra , samt till regeringsförklaringens fastställande av att "Jord-bruksnäringen är avgörande för landsbygdutvecklingen". Regeringen bördärför skyndsamt vidta åtgärder för att stärka förutsättningarna för jordbruketi . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa förutsättningar för en långsiktigt bärkraftigjordbruksproduktion i .