mot · GK02Jo9 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:64 Alternativ till traditionell burhållning av höns InledningRiksdagen antog 1988 en lag som innebär att traditionellburhållning av höns skulle upphöra senast 1 januari 1998.Detta var en naturlig konsekvens av den debatt som hade förts om behandlingen av djuren.Skälet var och är att traditionell burhållning av höns är i strid mot svenskdjurskyddslagstiftning som tydligt anger att djur "skall skyddas mot onödigtlidande och sjukdom samt att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljöoch hållas på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighetatt bete sig naturligt". För hönornas del innebär denna lag bl a att möjlighetskall ges till att sandbada, värpa i rede, ha tillgång till sittpinne och attkunnaröra sig.Ett flertal forskningsprojekt har bedrivits sedan lagstiftningen om burhönsantogs 1988. Många problem återstår dock innan alternativa produktions-modeller kan börja användas hos våra största äggproducenter. För små ochmellanstora producenter finns delvis alternativ, men också för dessa återstårmånga problem. Ny teknik skall både säkra en god djurmiljö, arbetsmiljö ochge konkurrenskraftig produktion.Regeringens förslagVi kristdemokrater delar regeringens förslag till förändringav 9 § djurskyddsförordningen (1988:539) så attfunktionskrav skrivs in. Funktionskraven anger att höns skallha tillgång till rede, sittpinne och sandbad. Dispensreglerskall användas för de anläggningar som saknar alternativ tilldagens burhållning vid tiden för lagens ikraftträdande.Vi delar också regeringens åsikt att ett särskilt investeringsstöd för alter-nativa inhysningssystem är nödvändigt. Förslag till ett sådant investerings-stöd bör föreligga i regeringens kommande budgetförslag. Vidare delar viregeringens förslag om utökade resurser till utbildning och rådgivning samttill inriktning för arbetet med dessa frågor inom EU.Marknaden ochkonsumenternaRegeringen menar att det är konsumenternas vilja att betalaett merpris för ägg från djurvänliga system som kommer attvara avgörande för om produktionen från dessa system skallkunna hållas uppe. Denna uppfattning delar vi. Man sägersedan vidare att det bör göras undersökningar om hur mycketkonsumenterna är beredda att betala för ägg som produceras idjurvänliga system. saknas en vetenskapligt belagdkunskap inom området.Vi menar att regeringen inte bara kan nöja sig med att undersökabetalningsviljan och sedan överlåta ansvaret för information, upplysning ochmarknadsföring till andra aktörer som t ex konsumentorganisationerna. Detbör åläggas att ansvara för en central informationskampanji syfte att skapa medvetenhet hos konsumenterna om en mer djurvänligäggproduktion och dess villkor. Vi vet av många exempel att konsument-makten är stor och att den kan förändra produktionsmetoder.Bortväljandet av klorblekt papper är ett bra exempel på vad som kan hända.Men för att detta skall bli verklighet krävs det att konsumenterna fårnödvändig information.Mer forskning på "Pettsson-hönor"I regeringens skrivelse påtalas behovet av ytterligareforskning vilket måste få följder för kommandebudgetförslag.För de producenter som saknar alternativ teknik att övergå till,är situationen pressad. Det gäller inte minst anläggningar som redan nu ärnedgångna. När den föreslagna lagstiftningen träder i kraft får deojämförligt strängaste kraven på djurskydd för äggproduktion inom (ochutom) EU, krav som kostar pengar som antingen konsumenter skall ha envilja att betala eller som under ett övergångsskede måste kompenseras påannat sätt. I annat fall leder lagstiftningen inte till något annat än attinhemskproduktion drastiskt minskar och att produktionen ökar i utlandet.Detta förbättrar inte djurens situation. Ett minimum i denna situation är attgarantera att nödvändiga forskningsanslag skall säkras och finnas tillgängligaför branschens behov. För en bransch som lever under mycket hård prispressredan i dagsläget är detta nödvändigt för att stärka framtidstron.Många har kanske, förutom ägget på frukostbordet, endast haft kontaktmed höns genom barnböckerna om Pettsson och katten . Det skiljerdock åtskilligt mellan den harmoniska hönsskocken i dessa böcker och denproduktionshöna som värper våra frukostägg. Den moderna värphönan hartagits fram av internationella avelsföretag för att leva i äggindustrins burar.Det har därför inte funnits behov av att avla på en god social förmåga. Enligtvissa forskare finns det ett klart samband mellan hög äggproduktion ochaggressivitet. Bakom detta ligger en del av problematiken i de försöksprojektsom bedrivits. Graden av aggressivitet, kannibalism etc är för hög för att detenkelt skall gå att gå tillbaka till den produktionsform (golv) som fanns innanburhållningssystemen introducerades. Dagens höna är dessutom alltförkänslig.Ett av de mest angelägna forskningsområdena bör därför vara avelsforsk-ning. Det är nödvändigt att få fram en lugnare, härdigare sort som alltjämtvärper bra. bedrivs inget avelsarbete för höns på golv i Sverige.Det är märkligt att veta att vi hade inhemskalanthöns över hela vårt avlånga land som levde upp till alla de egenskaper viefterfrågar . Små rester av dessa bestånd har upptäckts vilketkanske kan vara användbart för avelsarbetet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om hönsnäringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett investeringsstöd för äggproduktion,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en informationskampanj i syfte att öka kunskapen hoskonsumenterna om ägg som produceras i djurvänliga system,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av forskning och avelsarbete för äggproduktion på golv.