mot · GL02Fi206 · 1997-10-06 00:00:00 — Sanningen r att den borgerliga regeringen tog ver enekonomi i fritt fall och verlmnade en ekonomi i klar uppgng. 1991 vxtebudgetunderskott och arbetslshet, 1994 minskade de.diagram 3.a visar hur utvecklingen p arbetsmarknaden frsmradeskraftigt frn slutet av 1990. Nr den borgerliga regeringen kom till makten,var krisen ett faktum. Men 1993 vnde antalet varsel nedt, och vidregeringsskiftet var bilden avsevrt ljusare n hsten 1991.Diagram 3.AAntal personer varslade om uppsgning varje mnadKlla: AMSProblemen i svensk ekonomi grundlades redan under 1960- och 1970-talen.Det skedde dels genom olika regleringar som frsmrade konkurrensen ochflexibiliteten i ekonomin, dels genom en kraftig expansion av den offentligasektorn och de skattehjningar som denna frde med sig. Sammantagetkvvde de hga skattesatserna och regleringarna tillvxten. Som framgr avdiagram 3.2 halkade efter vriga industrilnder i ekonomiskutveckling.Diagram 3.BBNP-utveckling , fasta priserKlla: OECDDe rekordhga skatterna rckte dock inte fr att finansiera de offentligautgifterna, varfr statens budget - med ngra f undantag - visade underskottvarje r. De stndiga underskotten drev upp inflationen vilket i sin tursuccessivt frsmrade vr internationella konkurrenskraft. Upprepadekostnadskriser "lstes" med en rad devalveringar. Cykler av verhettning,kostnadskris och devalvering avlste varandra.verhettningen blev srskilt stark. Det berodde delsp att den socialdemokratiska regeringen inte frmdde bedriva en stramfinanspolitik, dels p att avvecklingen av kredit- och valutaregleringarna1985 inte kombinerades med en ordentlig skattereform. De hga marginal-skatterna i frening med den snabba inflationen gjorde det mycket lnsamtatt ta ln, vilket bidrog spekulationsekonomi. I brjan avnittiotalet sprack bubblan och utvecklades till den finanskris som var ettfaktum nr den borgerliga regeringen tilltrdde 1991.En kraftig frsmring av de offentliga finanserna fljde och den borgerligaregeringen fick bde ta sig an den akuta finanskrisen och pbrja saneringenav statsfinanserna.Tabell 3.ADen borgerliga regeringens budgetfrstrkningarTabell 2: (Budgetr 92/93 93/94 94/95 Full effekt )Att spara i de offentliga utgifterna var den avgrande komponenten istrategin fr saneringen. Dessutom beslutades om en rad strategiskt viktigaskattesnkningar och utgiftsminskningar som minskade de strukturellamissfrhllandena i statsfinanserna. Strategin innebar ven att knsligheten ide offentliga finanserna minskade. Det rekordstora fallet i konjunktureninnebar dock att budgetunderskottet fortsatte att vxa . Dreftergav saneringspolitiken resultat och budgetunderskottet brjade sjunka.Till detta skall lggas att den borgerliga regeringen genomfrde fleragenomgripande avregleringar som en reformering av arbetsrtteninleddes. En rad marknader, inklusive arbetsmarknaden, brjade fungerabttre.Socialdemokraterna plderade fr ofinaniseradeutgiftskningar och andra budgetfrsvagningar. Det var frst i valrrelsen debegrde ett ppet mandat fr en tstramande finanspolitik som man dittillsinte talat om.Diagram 3.CFrndring av statens budgetsaldo jmfrt med fregende r*)miljarder kronor 1998 rs priser*) Nr linjen r ovanfr tidsaxeln minskar budgetunderskottet och nr den rnedanfr kardetKlla: KINr Socialdemokraterna tog ver regeringsmakten varsysselsttningen och produktionen p vg upp och de offentliga finansernahade brjat frbttras. Men den nya regeringen rev d upp merparten av denborgerliga regeringens besparingar och terstllde de tidigare hgaskattesatserna. Arbetsrtten terreglerades och frutsttningarna fr arbeteoch fretagande frsmrades kraftigt. I drygt ett r efter regeringsskiftetfortsatte den upptgende trenden fr tillvxt och sysselsttning. Men sedankvvde regeringens tgrder den positiva utvecklingen. Den inriktning avbudgetsaneringen som Socialdemokraterna har valt har gjort den lngsiktigatillvxten svagare och arbetslsheten strre n vad som skulle ha varit falletom den borgerliga regeringens saneringsprogram hade fullfljts.3.2 Regeringen har inget lrtBudgetpropositionen visar tydligt att regeringen inte har lrt ngontingav tidigare ekonomisk-politiska misstag. Det sger sig egentligen sjlvt,att krisen inte kan vara knckt, att ekonomi inte kanfriskfrklaras, s lnge ver en miljon mnniskor, var femte invnare iarbetsfr lder, gr utan arbete, och s lnge medborgarnas beroende avsocialbidrag kar.P samma stt som Socialdemokrater alltid har svrt att skilja pbegreppen samhlle och stat, frvxlar de grna samhllsekonomi medoffentliga finanser. Statens budget kan kanske vara i balans nsta r, men detkan verkligen inte sgas glla betrffande samhllsekonomin, nr den totalaarbetslsheten verstiger 12 procent.Problemet r att regeringen fr att sanera statsbudgeten har tillgripitmetoder som frstr landets ekonomi. I stllet fr att spara p offentligautgifter, snka skatter och avreglera har den genomfrt skattehjningar ochterregleringar som frsvagar tillvxten. Och nr nu en frbttrad konjunkturmedverkar till att de offentliga finanserna nrmar sig balans, brjar den ifrvg frdela berknade kommande verskott p olika nya utgiftstaganden.Problemet med den rekordstora arbetslsheten avhjlps inte med kadeoffentliga utgifter, hjda skatter och nya regleringar, utan det krvsoffentligautgiftsbesparingar, lgre skattetryck och avregleringar, inte minst vad gllerarbetsmarknaden. En konjunkturuppgng underlttar den ndvndigaverflyttningen av resurser frn den offentliga till den enskilda sektorn. Numissar regeringen detta tillflle, och i nsta lgkonjunktur kommer drfrekonomin att st smre n tidigare.I budgetpropositionen saknas en analys av - och drmed naturligtvis enpolitik fr att ta itu med - strukturfelen i svensk ekonomi: en fr storoffentlig sektor som lett till ett lgt konkurrens- och frndringstryck samtettalltfr hgt skattetryck som frsvagar viljan att arbeta och utbilda sig ochsom, tillsammans med en genomreglerad arbetsmarknad och lnebildning,hindrar nya arbetstillfllen frn att komma fram. Dessa problem tar siguttryck i en stor strukturell arbetslshet och en lg potentiell tillvxt.I denna grundlggande kritik har vi moderater std av ekonomer och andraoberoende bedmare. () skrev i sinSverige-analys:Det behver tillkomma strukturella reformer fr att strka sysselsttnings-och tillvxtutsikterna p medellng sikt.IMF uttryckte oro ver att tillgngligt utrymme anvnds fr att bekostanya utgiftsprogram mot arbetslsheten och pekade p budgetens mycketstora konjunkturknslighet till fljd av hga utgifts- och skattekvoter.Rapporten fortstter:(Lnderrepresentanterna) ansg att det hga skattetrycket var ett hinder frtillvxt och kad sysselsttning i den privata sektorn och frordade atthuvudmlet fr finanspolitiken p medellng sikt skulle vara att uppn enansenlig minskning av bde utgifter och skatter och uppn balans ide offentliga finanserna. Ett sdant finanspolitiskt ml skulle inte baraminska konjunkturknsligheten i de offentliga finanserna utan ocks skapautrymme fr att minska de stora skattekilar - skapade av arbetsgivaravgifteroch inkomstskatter - som r allvarliga hinder fr tillkomsten av nya jobb iden privata sektorn.IMF:s exekutivstyrelses 1997-08-223.3 Hjda utgifter och hjda skatterI finansplanens inledning pstr regeringen att lneberoendets tid rfrbi. terkommer den till samma tanke med uttalandet att fr.o.m.1998 betalar den egna vlfrden med egna pengar. Men detta ruppenbart missvisande. Statsskulden r fortfarande ver 1 400 miljarderkronor, och frfallande ln mste regelmssigt omsttas i nya.Likvl intecknar regeringen berknade kommande budgetverskott fr nyautgiftstaganden. Det handlar om bl.a. fler utbildningsplatser, kade bidragtill kommunerna och fr sociala ndaml samt frlngt ROT-bidrag. Hrtillkommer vissa planerade kostnader, som ver huvud taget inte nmns, nrregeringen rknar fram sina positiva budgetsaldon. Viktigast r naturligtvisde kostnader som fljer av den frtida avvecklingen av krnkraften.Stngningen av Barsebck 1 redan under nsta budgetr har uppskattatskosta ca 20 miljarder kronor.De nya utgiftstagandena, ppet redovisade och dolda, mste betalas venefter r 2000 och kanske i av vikande skatteunderlag.Socialdemokraternas tidigare agerande i sdana situationer har varit att hjaskatterna ytterligare. ekonomi blir emellertid alltmer sammanvvdmed omvrldens, vilket innebr att skattebaserna blir alltmer rrliga. Detgller srskilt kapital och hgkvalificerad arbetskraft. Mindre rrliga rmnniskor med lga eller vanliga inkomster, men dessa gr heller inte attbeskatta mer, eftersom de redan har svrt att frsrja sig p sin ln.Detta hindrar inte regeringen frn att hja skatterna ytterligare ibudgetpropositionen. Bl.a. hller man fast vid att en ny frmgenhetsskattskall infras och skrper den srskilda lneskatten fr egenfretagare, vilketfrsmrar mjligheterna att f till stnd nya arbetstillfllen i den enskildasektorn. Hjningen av egenavgiften till sjukfrskringen vid nsta rsskifteomprvas inte, trots att den slr hrdast mot lg- och medelinkomsttagare.Regeringen aviserar dessutom ett kommande frslag i 1998 rsvrproposition, enligt vilket en extra statsskatt p skallbehllas fr mnadsinkomster ver ven efter 1998. Detstrider mot tidigare riksdagsbeslut och innebr att incitamenten att utbildasig, arbeta hrt och bli framgngsrik frsmras ytterligare.Utvgen att finansiera regeringens nya utgiftstaganden med hgreskuldsttning r stngd. Det skulle bara leda till hgre rntor, vilket ocksfrsvagar tillvxten, de offentliga finanserna och hushllens ekonomi. Detlngsiktiga resultatet av regeringens fortsatta utgiftsexpansion ochhgskattepolitik blir drfr lgre tillvxt och strre arbetslshet.3.4 Fram-och-tillbaka-politikBeskedet att den 25-procentiga statsskatten skall behllas i hgreinkomstlgen r inte det enda exemplet p regeringens vankelmod. I sinvilsenhet infr framtiden och i avsaknad av en lngsiktig linje driver nuSocialdemokraterna, tillsammans med stdpartiet , fram-och-tillbaka-politiken till dess fullndning:Frst hjs bensinskatten, och nr de hga bilkostnaderna framkallarprotester, blir motdraget i budgetpropositionen att ka reseavdraget. Litet iskymundan hjs den grns som utgr "sjlvrisk" frn 6 000 till7 , vilket drabbar ven kollektivresenrer.Vidare sker de bda samverkande partierna berm fr att de tillgodoserkravet frn bde arbetsgivare och arbetstagare att terg till ensjuklneperiod p . Men det var ju just dessa partier som mot mngavarningar drev igenom den frsmring de nu terkallar!Frst snkte regeringen barnbidraget till i mnaden fr att nuter hja det till de som gllde, nr den borgerliga regeringenlmnade ver hsten 1994. Flerbarnstillgget reducerades successivt fr attnu nr det r helt avskaffat terinfras igen. ven den senarelagdautbetalningstidpunkten terstlls.I vras infrdes i strid med alla tidigare utfstelser en inkomstprvning avnkepensionerna mot privata pensionsfrskringar, vilken nu efter skarpaprotester tas bort igen.Den i vras terinfrda och skrpta frmgenhetsbeskattningen av aktiermedfrde en flykt frn brsens A-lista till dess OTC- och O-listor, som gavskattefrihet. Svaret i budgetpropositionen blir nu en orimlig grnsdragning,som straffar vanliga sparare men lter storgare g fria. nd sger sigskatteministern ha insett att det inte ges utrymme fr frmgenhetsskatt meddagens internationaliserade finansmarknader.Exemplen kan mngfaldigas. Men det anfrda rcker fr att konstatera attregeringens ombytlighet skapar oskerhet hos fretag och hushll.3.5 Regeringen bryter mot den nya budgetordningenAtt regeringen anvnder ovntade kningar i skatteintkterna fr nyautgiftstaganden strider mot den nya budgetordningen, som kommit tillfr att frbttra budgetdisciplinen och drmed ven statens finansiellasparande. Vidare har regeringen infrt en budgeteringsmarginal, som denanvnder fr att dlja att utgiftskningar finansieras med ovntadekningar i skatteinkomsterna eller ovntade minskningar i rnteutgifternafr statsskulden.I 1996 rs ekonomiska vrproposition, d den nya budgetprocessenanvndes fr frsta gngen, motiverade regeringen budgeteringsmarginalenmed oskerheten i makroekonomiska variabler som inflation, rntor ocharbetslshet vilka pverkar de offentliga utgifterna. Avsikten var inte, enligtpropositionen, att skapa utrymme fr ofinansierade utgiftskningar. Vimoderater kritiserade regeringen fr frfarandet, vilket franledde regeringenatt i budgetpropositionen fr 1997 bedyra att budgeteringsmarginalen inteskulle tas i ansprk fr nya utgifter utan att finansieringen garanterats isrskild ordning. Detta har dock skett svl i 1997 rs ekonomiskavrproposition som i budgetpropositionen fr 1998. r 2000 harbudgeteringsmarginalen frsmrats med nrmare ijmfrelse med vrpropositionen. Det r mer n utgifterna fr regeringensnya program fr sysselsttning och rttvisa r 2000. Av 3 framgr hurbudgeteringsmarginalen frbrukas mellan 1998 och 2000.Tabell 3.BBudgeteringsmarginal enligt regeringen, miljarder kronor lpandepriser4 Tabell 3: (1998 1999 2000 )5 Det moderata alternativet5.1 Moderat ekonomisk politikDe vergripande mlen fr den ekonomiska politiken skall vara att skapafrutsttningar fr snabb tillvxt, en kraftig kning av antalet nyaarbetstillfllen och en god reallneutveckling. Drmed skapas ocksfrutsttningar fr att hantera de nationella miljproblemen.Skall dessa ml kunna uppfyllas, s att massarbetslsheten elimineras ochSverige inte lngre halkar efter den ekonomiska utvecklingen i vrigaindustrilnder, krvs en genomgripande frndring av den ekonomiskapolitiken. Dagens ekonomiska problem r strukturella och kan inte lsas utanomfattande strukturfrndringar. Det framgr av budgetpropositionen utanatt regeringen gr ngra ansatser till ndvndiga reformer.Det krvs en, i bred bemrkelse, ny ekonomisk politik som leder tillstabilitet, kar friheten och strker incitamenten till arbete och frkovran, enpolitik som frmjar privat gande, fri fretagsamhet och konkurrens.Stabila offentliga finanser och ett stabilt penningvrde r grundlggandefr fretags och privatpersoners mjligheter att planera sin framtid. Som vialla ftt uppleva leder statsfinansiell obalans och snabb inflation till hgarntor, en ineffektiv ekonomi och godtyckliga omfrdelningar i samhllet.Vr mlsttning r att de offentliga finanserna skall vara i balans verkonjunkturcykeln och att det stabila penningvrdet skall skras genom enoberoende riksbank och ett tidigt deltagande i EMU.Stabila offentliga finanser krver inte permanenta verskott, vilka innebren verbeskattning av medborgarna och en socialisering av sparandet.Tidigare erfarenheter visar att en satsning p kollektivt sparande leder tillettminskat totalt sparande i ekonomin, drfr att det privata sparandet frsvagasn mer. Detta inverkar negativt p investeringarna och tillvxten.Stabila offentliga finanser krver heller inte en stor offentlig sektor,tvrtom. Storleken p vr offentliga sektor har gjort den till en koloss plerftter - konjunkturknslig och destabiliserande fr ekonomin i vrigt.Den politiska sektorns inflytande mste i stllet minskas, s att utrymmeskapas fr privat verksamhet och individuellt ansvar. verflyttning avkommunal verksamhet till privat regi, avregleringar och skattesnkningar frfretagande r frutsttningar fr att vi skall f kad konkurrens, fler ochvxande fretag och drmed fler nya arbetstillfllen.Genom skattesnkningar med tyngdpunkt p lg- och medelinkomsttagareminskas bidragsberoendet och kar individens frihet och ansvar att forma sitteget liv. Det skall lna sig att arbeta och det mste g att leva p sin ln.Utbildning och kompetens mste ocks premieras om skall kunnakonkurrera p en vrldsmarknad som r i stndig utveckling.Det innebr att vi mste tillta strre lneskillnader, vilket krver enbetydligt mer individuell lnesttning n . Mjligheten att tecknaindividuella avtal mste ka - bde vad gller ln och arbetsvillkor i vrigt.Dagens internationellt integrerade arbetsmarknad krver betydligt merflexibla regler n grdagens. Det r mjligheten till flexibla lsningar som psikt kommer att skapa strre trygghet i form av ett kat antal arbetstillfllen.Slutligen r en tryggad energifrsrjning en frutsttning fr att fretagoch hushll skall kunna planera fr sin framtid. En frtida avveckling avkrnkraften fr mycket allvarliga fljder fr tillvxten och uppkomsten avnya arbetstillfllen men ven fr miljn.5.2 En finanspolitik fr stabilitet och tillvxt5.2.1 Destabiliserande finanspolitik ger svag tillvxtAtt den svenska tillvxten halkat efter den i vriga OECD-lnder berorframfr allt p att ett hgt skattetryck och olika regleringar minskateffektiviteten i ekonomin. Att vi haft ett instabilt makroekonomisktklimat har ocks varit negativt fr tillvxten p lngre sikt. Under detsenaste kvartsseklet har saldot i den statliga budgeten fluktuerat kraftigtoch med f undantag visat underskott. Inflationen och rntorna har varithgre och svngt mer i n i omvrlden och kronans vrde har fttdevalveras med jmna mellanrum. Den makroekonomiska instabilitetenhar frsmrat planeringsfrutsttningarna fr hushll och fretag, vilketlngsamt kvvt aktiviteten i ekonomin.Diagram 4.AStatens budgetsaldoKlla: Ekonomifakta5.2.2 Nuvarande finansiella lugn bedrgligtJust nu prglas ekonomin av relativt stor finansiell stabilitet.Underskottet i de offentliga finanserna ser ut att elimineras nsta r, ochinflationen och rntorna har gtt ned. Lugnet r dock bedrgligt, eftersomviktiga orsaker till de tidigare obalanserna fortfarande finns kvar. Sverigekommer 1998, enligt senaste prognos, fortfarande att vara detindustriland som har hgst offentliga utgifter och skatter som andel avBNP.Drmed lr vi ven fortsttningsvis ha de mest konjunkturknsligaoffentliga finanserna i . Det innebr att nr konjunkturen tar fart,frbttras de offentliga finanserna automatiskt utan att ngra nya politiskabeslut behver fattas. Det beror dels p att hga skattesatser ger en kraftigkning av skatteintkterna nr sysselsttning och konsumtion stiger, dels patt offentliga utgifter fr arbetslshetsfrskring och socialbidrag sjunkernstan lika snabbt.I varje hgkonjunktur har socialdemokratiska regeringar tagit tillfllet i aktatt anvnda de kade skatteintkterna till att ytterligare hja de offentligautgifterna. S sker ven i denna budgetproposition. Problemet r att godakonjunkturer inte varar fr evigt. Nr konjunkturavmattningen kommer, rdet svrt och inte ens nskvrt att minska de offentliga utgifterna eller atthja skatterna, eftersom detta frvrrar nedgngen. Det kan dock blindvndigt, d de finansiella marknaderna inte kan frvntas acceptera attfinansiera det hga underskottet annat n till hga rntor. Regering ochriksdag kan d tvingas att skra i utgifter och hja skatter underlgkonjunkturen. Finanspolitiken blir destabiliserande i stllet frstabiliserande.De utgiftskningar som regeringen nu freslr frsmrar den makro-ekonomiska stabiliteten p tv stt. Dels anvnds inte hgkonjunkturen tillatt f ned omslutningen p de offentliga finanserna och drmed deraskonjunkturknslighet. Dels kan de kade offentliga utgifterna vntasfrstrka en redan god efterfrgan i ekonomin och drmed riskera att leda tillflaskhalsar och inflationstendenser, srskilt i ett medelfristigt perspektiv. OmRiksbanken hinner dmpa prisstegringen genom att hja styrrntan, blireffekten minskad aktivitet i ekonomin. Vi lper sledes risken att, som smnga gnger frr, finanspolitiken blir expansiv och destabiliserande, vilketsedan skall pareras med en stram penningpolitik.5.2.3 Jmvikt mellan privat och offentlig sektorNsta r d de offentliga finanserna antas vara i balans rknar regeringenmed att den offentliga sektorns utgifter uppgr till av densamlade produktionen. Hlften av detta, exklusive rntebetalningar, rkostnader fr de tjnster som produceras av den offentliga sektorn samtinvesteringar och den andra hlften transfereringar till framfr allthushll. De offentliga inkomsterna vntas ocks uppg till ,varav r skatter. Den privatfinansierade sektornfrutses sledes omfatta endast av BNP. ven om deoffentliga finanserna kommer att vara i balans r 1998, kan intesamhllsekonomin sgas vara det med en s liten privat sektor.Inom EU utgr den offentliga sektorn i genomsnitt ungefr hlften avekonomin och inom OECD-omrdet . I mnga av dessa lnderr vlfrden i egentlig mening lika stor som - och i flera fall strre n - iSverige.Medborgarna i vrt land r starkt beroende av den politiska sektorn svlnr det gller vrd, omsorg och utbildning som fr sina disponibla inkomster.Den helt vervgande delen av vrd och omsorg, liksom av utbildning,produceras inom offentligt finansierade och offentligt styrda monopol. 1996utgjorde transfereringar frn den offentliga sektorn avhushllens disponibla inkomster.Det innebr att nr stat och kommun inte frmr infria utstllda lften tillmedborgarna finns f alternativ. De allra flesta kan heller inte vlja dem somnd finns, eller som skulle kunna vxa fram, eftersom skatterna tar i ansprks stor del av de inarbetade inkomsterna. Genom att den offentliga sektornlgger beslag p s stor del av de totala resurserna blir ocks den privatasektorns frmga att erbjuda de nya arbetstillfllen som kan f nedarbetslsheten otillrcklig.Offentliga monopol, omfattande transfereringar och inskrnkt valfrihetleder frutom till minskad frihet fr medborgarna ocks till felaktigfrdelning och smre utnyttjande av de totala ekonomiska resurserna.Trgheten i stora, icke konkurrensutsatta offentliga system ger dligeffektivitet. Tillvxtkraften i ekonomin frsvagas. De nya jobben blir frre.Fr r 2000 bedmer regeringen, trots en prognosticerad stabil tillvxtfram till dess p , att den offentliga sektorns utgifterfortfarande uppgr till nrmare av BNP. Skatternas andelberknas uppg till och vriga inkomster till av BNP.Den privatfinansierade sektorns andel kommer sledes fortfarande att utgraendast av BNP.Vrt ml r att p sikt n en jmvikt mellan den privata och den offentligasektorn. De offentliga utgifterna br tas ned mot av BNP, vilketmedfr att skattetrycket kan snkas till , givet att vriga offentligainkomster utgr av BNP. Det uppkomna utrymmet br tillvervgande del anvndas fr att successivt snka skatten fr lg- ochmedelinkomsttagare. Det kan ske genom snkt utdebitering ellergenom hjda grundavdrag. P sikt br ocks mervrdesskatten snkas nedmot genomsnittet i . Vra frslag i denna motion innebr attutgifternas andel av BNP sjunker till av BNP ochskattetrycket till av BNP vid sekelskiftet.Diagram 4.BDen offentliga sektorns andel av BNPKlla: och 1965-19975.2.4 Statsfinansiell balans ver konjunkturcykelnVi har tidigare freslagit att regering och riksdag br ha som norm ibudgetarbetet att de offentliga finanserna skall vara i balans verkonjunkturcykeln. Eftersom vi rknar med att en stor del av denfrbttring av de statliga finanserna som regeringen kalkylerar med rkonjunkturellt betingad, kan inte hela frbttringen anvndas frverfringar till den privata sektorn, vare sig i form av utgiftskningareller skattesnkningar. I vrt budgetalternativ r drfr det finansiellasparandet ca hgre 1999 och ca 5 miljarder kronorhgre 2000 n i regeringens budgetproposition. Drmed minskar venrisken fr att finanspolitiken skall frstrka efterfrgan ytterligare ikonjunkturuppgngen.Vra frslag innebr dessutom att konjunkturknsligheten i de offentligafinanserna minskar. Bl.a. freslr vi snkta ersttningsniver i sjuk- ocharbetslshetsfrskringarna och snkta skattesatser p en rad omrden, vilketmedfr att de offentliga finanserna inte kommer att frsvagas lika mycket ien konjunkturnedgng men heller inte frstrkas lika mycket i enkonjunkturuppgng.5.2.5 Minskad statsskuld som andel av BNPAtt de offentliga finanserna r i balans ver konjunkturcykeln innebrven att den offentliga bruttoskulden r ofrndrad i nominella termeroch att den drfr minskar i frhllande till BNP nr denna vxer. Enligtregeringens prognos kommer den offentliga sektorns konsolideradebruttoskuld att uppg till vid utgngen av 1997,vilket motsvarar av BNP. Med regeringenstillvxtantagande och budgetalternativ kommer skuldkvoten att minskatill av BNP r 2000. Samma tillvxtantagande och detmoderata budgetalternativet innebr att skuldkvoten detta r blir66,.