ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02K24 · 1997-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:70 Ny vallag I propositionen föreslår regeringen att spärren för de enskildapersonrösterna till en början skall sättas till avpartiets röstetal i valkretsen till riksdagsval och till femprocent vid kommunvalen. Skälet till att nivån läggs på åttaprocent i riksdagsvalen är att personvalskommittén och dedärefter efterföljande partöverläggningarna enades om enviss försiktighet när det gällde att fastställa spärrnivån och lätden i ett inledningsskede hellre ligga något för högt än förlågt.Vid övervägandet av vilken nivå som bör gälla för personvalsgenomslagmåste den intressekonflikt som finns mellan partiernas och väljarnas kravbeaktas. Erfarenheterna från EU-valet indikerar att nivån på spärren bör liggavid för att systemet ska kunna få genomslag. Vi föreslår inte nuatt ska besluta om en femprocentsnivå. Men det finns anledning attefter valet noggrant utvärdera hur det nu föreslagna systemet har fungerat.Om det visar sig att en åttaprocentsspärr innebär att personvalsinslaget intefår tillräckligt genomslag måste spärren ändras till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nivån på spärren för de enskilda personrösterna.
mot · GK02K26 · 1997-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:70 Ny vallag I propositionen redovisas förslag som innebär attpersonröstningsmomentet framhävs. Avsikten är att väljarnai större utsträckning skall kunna påverka representationen ide politiska församlingarna. Förslaget är välkommet och harstort stöd bland medborgarna och i de politiska partierna.Remissinstanserna är över lag positiva till förslaget.Förslaget omgärdas dock med en begränsning som innebäratt en spärr på sätts i den nya vallagen för attpersonrösterna skall beaktas vid riksdagsval och till femprocent vid kommunalval . Det är rimligt att partiernasrangordning av kandidater inte skall kunna kullkastas av ettfåtal väljare. En spärr är därför nödvändig.Det jag vänder mig emot är att spärren till riksdagsval sätts till åtta procent.Väljarnas inflytande måste få ett bättre genomslag även på personurvalet.Spärrnivån till riksdagsval skall därför vara . Det finns, enligt minmening, inte heller några skäl att ha olika spärrnivåer vid val till riksdageneller till de kommunala församlingarna.I propositionen beskärs väljarnas möjligheter att via strykningar markerasin inställning till partiernas kandidater. Av propositionstexten framgår attstrykningar anses vara en negativ väljaryttring som inte skall beaktas.Jag betraktar varje markering från väljarnas sida som något positivt för detdemokratiska systemet. Förslaget att strykningar inte skall beaktas ifortsättningen tyder mer på en omsorg om kandidaterna och de politiskapartiernas anseende framför omsorg om väljarnas möjlighet att markera sininställning. Förslaget från regeringen skall därför i denna del ogillas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att spärrnivån för de särskilda personrösterna vidriksdagsval skall vara ,2. att avslår propositionens förslag beträffande strykningar avnamn på valsedlar.
mot · GK02Sf23 · 1997-02-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:73 Ändring i lagen om sjuklön, m.m. SjuklöneperiodenSjuklöneperioden har på många sätt fungeratbra och visat sig ge incitament till förebyggande insatser påarbetsplatsen och en förbättrad kontakt mellan arbetsgivarenoch den sjukskrivne.Den förlängning med som socialdemokraterna ochcenterpartiet beslutat om - med enbart halv kompensation till arbetsgivarna -riskerar emellertid att få mycket negativa effekter för företagens vilja tillexpansion och nyanställningar. Både LO och SAF har bl a av dessa skälmotsatt sig förlängningen och krävt att beslutet upphävs. har lägetpå arbetsmarknaden försämrats radikalt sedan arbetsgivarperioden på tvåveckor infördes . har en katastrofalt högarbetslöshet. Regeringen och har totalt misslyckats med enföretagarvänlig politik som ger förutsättningar för fler jobb.I arbetslöshetens spår följer att stora grupper har fått än svårare än tidigareatt få fotfäste på arbetsmarknaden. Ungdomar, funktionshindrade, långtids-sjuka, äldre och invandrare är sådana grupper. De senaste rapporternaredovisar nu också att även kvinnorna drabbas allt hårdare. Prognoserna förarbetsmarknaden tyder på fortsatt arbetslöshet, kring 12-13 procent.Det är liberalernas uppfattning att sjuklöneperioden måsteåtergå till att gälla såsom reglerna var före den 1 januari1997. Emellertid är vi i detta sammanhang på grund av riksdagsordningensbestämmelser om motionsrätten förhindrade att yrka på sådan ändring.Utvärdering avförsöksverksamhetenDen förra icke-socialistiska regeringen genomfördelagstiftningen för att möjliggöra en samordning mellanhälso- och sjukvård och , de s k FINSAM-försöken. Dessutom genomfördes lagstiftning för attmöjliggöra en trepartssamverkan mellan sjukvården,och . Dessa försök har gettointressanta resultat och vi ställer oss självklart bakom enutvidgning av dessa försök, men vi vill understryka vikten aven utvärdering av dessa olika lokala samordningsförsök.Det är bra med utökad försöksverksamhet, men det är hög tid att regeringenger signaler till försöksverksamheterna att syftet är att permanentaverksamheten. För att detta skall kunna bli verklighet krävs en redovisning avresultaten. Vi yrkar därför på en redovisning av resultaten i en utvärdering avförsöksverksamheterna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär redovisning av en utvärdering av delokala försöksverksamheterna i enlighet med vad som ovan har nämnts.
mot · GK02Sf24 · 1997-02-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:73 Ändring i lagen om sjuklön m m. Utökning av lokal försöksverksamhetmed finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvårdoch socialtjänstRiksdagen har beslutat att göra det möjligt med lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning avsocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst.Antalet försöksområden har begränsats till högst femstycken. har beslutat, efter förslag ibudgetpropositionen 1996/97:1, att förlänga försöksperiodentill utgången av år 2000.Regeringen föreslår i proposition 1996/97:73 att antalet försöksområdenska utökas till tio stycken. anser att det inte bör sättas någrabegränsningar i antalet försöksområden. De som ansöker om och uppfyller deformella kraven bör beviljas rätten att få delta i försöksverksamheten.Finansiell samordning ökar förutsättningar att finna det bästa alternativetför individen. Det leder till välfärdsvinster för den enskilde. Denne slipperslussas mellan olika insatser och i stället görs en samlad bedömning avnödvändiga insatser. Luckorna i välfärdssystemen kan slutas något.Bättre samordning mellan hälso- och sjukvården, socialförsäkring ochsocialtjänst kan bidra till bättre hälsa. I tider av hög arbetslöshet riskerarmånga människor att drabbas av ohälsa, och i många fall är den under-liggande faktorn utanförskap. Det krävs en helhetssyn på individen och ensamordning av insatserna för att ohälsa ska kunna förebyggas.Samordning av resurserna mellan hälso- och sjukvården och socialför-säkringen gör att systemen kan fungera mer effektivt. Medborgaren kan fåbättre vård och kan samhällets totala kostnader hållas nere.Finansiell samordning ger ekonomiska vinster, vilket och lägesrapporter från försöksverksamheten visar.Ett samlat kostnadsansvar förstärker motivationen hos beslutsfattare ochverkställare att välja den åtgärd som är mest effektiv. Den finansiellasamordningen bör påskyndas och utökas. är det viktigt attsamordningen sker med utgångspunkt från de lokala förutsättningarna och attde olika organisationernas specifika erfarenheter tas till vara. Det görs bästom insikten om behovet av samordning börjar i den lokala organisationen.I takt med att erfarenheterna av finansiell samordning ökar så kommerintresset i organisationerna att öka. Därför är det inte nödvändigt att begränsaantalet försöksområden till tio. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antalet försöksområden.
mot · GK02A30 · 1997-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:106 Ändringar i lagen om rättegången i arbetstvister liberalerna har i en partimotion med anledning avregeringens proposition 1996/97:131 yrkat avslag påförslaget däri att införa generellt krav på prövningstillstånd ihovrätten. Vi motsätter oss detta förslag främst av två skäl:högt ställda krav på rättssäkerhet och respekt för vikten avmedborgarnas tillit till rättssystemet.De argument vi framför mot generellt krav på prövningstillstånd ihovrätten är tillämpliga också på prövningstillstånd i mål som överklagasfrån tingsrätterna till Arbetsdomstolen.Eftersom frågan om prövningstillstånd i Arbetsdomstolen på grund avbestämmelsen i 5 kap. 3 § arbetstvistlagen kommer att vara avhängig avutgången av behandling av den först nämnda propositionen,behöver vi i denna motion endast framställa avslagsyrkande av de följd-ändringar i arbetstvistlagen och lagen om begränsning av samhällsstöd vidarbetskonflikt som föranleds av denna.Folkpartiet liberalerna motsätter sig inte att det införs en ny samman-sättning av Arbetsdomstolen bestående av tre juristdomare (3 kap. 6 § tredjestycket 2 förslaget till ändring av arbetstvistlagen). HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1996/97:106 i den del somframgår av vad som anförts i motionen.
mot · GK02A32 · 1997-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:106 Ändringar i lagen om rättegången i arbetstvister Prövningstillstånd iArbetsdomstolenRegeringen föreslår att det inte görs undantag iarbetstvistlagen, när det införs krav på prövningstillstånd ialla mål och ärenden som överklagas från tingsrätt tillhovrätt. Det innebär att det kommer att gälla ett krav påprövningstillstånd i alla mål som överklagas från tingsrätt tillArbetsdomstolen.Miljöpartiet de gröna avslår regeringens förslag med i huvudsak sammamotivering som anförs i vår motion med anledning av regeringensproposition /97:131 Prövningstillstånd i hovrätten. Vi anser att rätts-säkerheten kräver att tvister kan prövas i minst två instanser.Gränsdragningen mellanArbetsdomstolen ochtingsrätternaEnligt lagen om rättegången i arbetstvister skall i någrasituationer tvisten upptas i första instans av allmän underrätt,tingsrätten. Gränsdragningen mellan Arbetsdomstolen ochtingsrätterna är ganska komplicerad.Arbetsdomstolen har fört fram ett förslag som innebär att parterna, om dekommer överens om det, skulle kunna få en tvist prövad direkt i . Vi finner regeringens invändningar mot detta förslag godtagbaramen vill ändå framföra följande.Det är en principiell skillnad mellan de mål som handläggs i tingsrätt somförsta instans och de mål som Arbetsdomstolen prövar i första instans.Frågan är om nuvarande ordning när det gäller de mål som prövas i tingsrättsom första instans, t.ex. anställningsskyddstvister, och som sedan kanöverklagas till Arbetsdomstolen är tillfredsställande. Det handlar om två heltskilda domstolar där rättens sammansättning och kompetens skiljer sig åt. Vianser att förhållandet mellan Arbetsdomstolen och tingsrätterna bör utredas.Kanske är det så att de mål som prövas av tingsrätten som första instansskall prövas av hovrätt som andra instans? Regeringen bör således tillsätta enutredning med uppgift att undersöka huruvida bestämmelserna i lagen omrättegången i arbetstvister kan reformeras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att inget undantag görs i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister när det införs krav påprövningstillstånd i alla mål och ärenden som överklagas från tingsrätt tillhovrätt,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister som anförts i motionen.
mot · GK02A34 · 1997-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:106 Ändringar i lagen om rättegången i arbetstvister Vi vill särskilt uppmärksamma frågan om Arbetsdomstolenssammansättning i mål om könsdiskriminering. Vi instämmeri de synpunkter som JämO framför och har tidigare gettuttryck för dessa i olika sammanhang. Förslaget som JämOpresenterar innebär att domstolen i könsdiskrimineringsmålutökas med två experter på diskrimineringsjuridik och/ellerjämställdhetsfrågor. Det kan innebära att man får övervägaen minskning av antalet intresseledamöter.Det finns inget jämställdhetsintresse representerat i domstolen. Detta harframhållits tidigare. Vi delar här JämO:s uppfattning att detta faktiskt är enbrist och att man underskattar behovet av en särskild expertis i diskrimine-ringstvister.Vi anser att domarens personliga erfarenheter och värderingar ofrån-komligt har betydelse både för tolkning och vid bedömning av bevisfrågor.De två problem som man avser åtgärda med förslaget är dels att jämställd-hetsintresset inte finns formellt representerat i Arbetsdomstolen, dels att demanliga ledamöterna alltid är i majoritet. I det omtalade barnmorskemåletvar endast två av sju ledamöter kvinnor. Även i tidigare mål har enligt vårbedömning manliga domare haft en tendens att döma till kvinnans nackdel.De reservationer som förekommit har kommit från den kvinnliga domaren.Tvister om otillåten könsdiskriminering skiljer sig på flera punkter frånandra arbetsrättsliga tvister. Ofta går det inte att definiera ett klartarbetstagarintresse kontra ett klart arbetsgivarintresse enligt JämO. Attskilje-linjen går mellan manliga och kvinnliga värderingar snarare än mellanarbetsgivar- och arbetstagarintressen är särskilt tydligt i lönediskriminerings-tvister.Regeringen har i sin skrivelse angående jämställdhetenpoängterat att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Dit hör definitivträttsväsendet.Att se och erkänna de olika villkor som kvinnor och män lever under i vårtsamhälle och att förstå hur dessa förhållanden påverkar organisationen och människors vardagsliv är en förutsättning för attvi ska nå målet, ett jämställt samhälle.Mot denna bakgrund vill vi kräva en lagändring som leder till att reglerinförs som garanterar en jämn könsfördelning bland domarna i : minst tre av sju från vartdera könet. Detta är särskilt viktigt idiskrimineringstvister. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Arbetsdomstolens sammansättning.
mot · GK02Fi40 · 1997-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:65 Ändringar i kreditupplysningslagen I propositionen föreslår regeringen bl.a. att alla fysiskapersoner - även näringsidkare och därmed jämställdapersoner - skall ha rätt att få en kreditupplysningskopia. skall det framgå vilka faktiska uppgifter som lämnats,vilka omdömen och råd som har lämnats och vem som harbegärt kreditupplysningen. Däremot anser inte regeringen attjuridiska personer skall ha någon rätt att få vare sig en kopiaeller uppgift om vem som begärt kreditupplysningen.Vänsterpartiet tycker att det är bra att näringsidkare nu får meddelande omvem som har begärt kreditupplysning och vilka uppgifter som har lämnats ut.Däremot borde även handelsbolag och kommanditbolag ingå i den grupp somskall få tillgång till kopior av kreditupplysningen. Handelsbolag ochkommanditbolag skiljer sig från de övriga juridiska personerna genom attägarna själva beskattas för bolagets vinster. Konsekvenserna av en felaktigkreditupplysning kan i de här fallen skada inte bara bolagen utan även ägarnasom privatpersoner. I regeringens förslag ingår dessa två bolagskategorier ijuridiska personer och har därmed inte rätt att automatiskt få del avinformationen. föreslår därför att handelsbolag och komman-ditbolag skall ges rätt att få en kopia på vad som har lämnats ut så att detfinns möjlighet att snabbt korrigera felaktigheter i kreditupplysningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring beträffanderätten att få kreditupplysningskopia som anförts i motionen.
mot · GK02Fi41 · 1997-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:65 Ändringar i kreditupplysningslagen I propositionen föreslås en rad förändringar ikreditupplysningslagen.I huvudsak ansluter vi oss till de förslag som regeringen lagt fram.Många företag har råkat illa ut genom att kunder inte har kunnat fullgörasina åtaganden. Problemet växte lavinartat i sambandmed att den ekonomiska krisen drabbade . Kreditupplysningen hardärmed blivit mer och mer central för att underlätta affärsverksamhet. Mångaföretag har behov av att så långt möjligt försäkra sig om sina kundersbetalningsförmåga.Kreditupplysningar kan aktivt bidra till att skapa bättre information iekonomin. Det förbättrar effektiviteten och leder till att tillväxt och syssel-sättning stimuleras. Det skapar också mer rättvisa och jämlika villkor företagemellan. Den fria konkurrensen underlättas. Mot intresset av att åstadkommaen större effektivitet i ekonomin står behovet av integritetshänsyn.I propositionen föreslås att Datainspektionen även i fortsättningen skallmeddela tillstånd enligt kreditupplysningslagen. Datainspektionen och utred-ningen som föregått föreliggande proposition förordar dock Finansinspektio-nen som tillsynsmyndighet. Datainspektionen anför i sitt remissvar att detmed hänsyn till den starka ekonomiska knytning som kreditupplysnings-marknaden har vore mest lämpligt om ansvaret för all tillstånds- ochtillsynsverksamhet låg hos . Detta bör ges regeringen till känna.Ett ytterligare motiv för detta ställningstagande är vikten av att ocksåinkassouppgifter skall kunna inkluderas i kreditupplysningen. Det skullegynna nystartade och små företags möjligheter att hävda sig på marknaden.De företag som inte har några inkassokrav kan antas vara pålitligaaffärspartner. Datainspektionen har tolkat den möjlighet som ges ikreditupplysningslagen restriktivt. Det bör tydligt slås fast att inkassoupp-gifter skall få utnyttjas i samband med kreditprövningar. Detta bör gesregeringen till känna.För att tillgodose integritetsproblemet som kan hänga samman med attinkassouppgifter, liksom uppgifter från kronofogdemyndigheten och andra,ibland är felaktiga bör även juridiska personer underrättas regelmässigt ochkostnadsfritt om vilka kreditupplysningar som har utgått om företaget. Där-emot bör de inte underrättas om vem/vilka som har beställt kreditupplys-ningen, eftersom det skulle kunna verka hämmande på leverantörersbenägenhet att begära kreditupplysningar om sina kunder. Detta bör gesregeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Datainspektionens tillsyns- och tillståndsgivningsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inkassouppgifter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även juridiska personer skall få besked om vilka upplysningarsom har lämnats ut om dem.
mot · GK02Jo21 · 1997-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:62 Ändringar i lagen (1992:888) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets och fiskets områden, m.m. I propositionen läggs bland annat fram förslag till vissa ändringar i lagenom uppgiftsskyldighet på jordbrukets och fiskets områden i syfte attinförliva vissa statistikdirektiv på jordbrukets område.I samband med att denna proposition behandlas kan det finnas anledningatt aktualisera frågan om i vilken utsträckning en myndighet bör ges rätt attinsamla uppgifter från näringsidkare och markägare.Efter EU-medlemskap är det av särskild vikt att skilja på denuppgiftsskyldighet som följer av medlemskapet och EG-förordningen ochden uppgiftsskyldighet som anses nödvändig för nationella intressen.Regeringen borde för redovisa vilka uppgiftsskyldigheter som ärföranledda av EG-förordningen respektive betingade av nationella intressen.Därvidlag borde också förslag läggas som syftar till att minska den administ-rativa bördan på jordbruksnäringen och utmönstra nationellt uppgifts-lämnande som inte är absolut nödvändigt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en redovisning av uppgiftsskyldigheter avseendeEU respektive nationella intressen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utmönstra nationellt uppgiftslämnande sominte är absolut nödvändigt.
mot · GK02Ju17 · 1997-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:132 Delgivning med aktiebolag Regeringen har i proposition 1996/97:132, Delgivning medaktiebolag, föreslagit förändringar i delgivningsförfarandet.Innebörden är att under vissa förutsättningar skall delgivningkunna ske genom att en handling skickas i lösbrev utan kravpå kvittens. Delgivning med aktiebolaget skall normalt ansesha skett efter att kontrollmeddelandet avsänts. Detföreslagna delgivningsförfarandet kallas särskild delgivningmed aktiebolag.Vi kristdemokrater motsätter oss den föreslagna förändringen av rätts-säkerhetsskäl. Delgivning är ett utomordentligt viktigt instrument i rättslivet.Grunden för institutet är att den som berörs av ett förhållande verkligen fårkännedom om detsamma för att därigenom kunna vidta nödvändigadispositioner. kan man inte förlita sig på att ett meddelande som viaPosten avsänds som lösbrev verkligen kommer fram till adressaten. Var ochen som i sin dagliga gärning har mycket med postbefordran att göra är välförtrogen med den osäkerhet som ligger i postbefordran.Rent principiellt bör i detta sammanhang framhållas att utvecklingen inomdelgivningsområdet inte varit bra. delgivningskedde med särskilt förordnade stämningsmän fungerade delgivningsinstitu-tet helt utan anmärkning. Förfarandet togs bort ochsedan den tiden har delgivning inte fungerat. Den naturliga slutsatsen avhändelseutvecklingen är att man bör återgå till särskilt förordnade stämnings-män. Istället för denna tingens ordning har statsmakterna kontinuerligt ur-vattnat de materiella delgivningsreglernas innehåll för att därigenomkompensera de effektivitetsförluster som erhållits genom de nya reglerna omhur delgivningsförfarandet skall gå till. Detta är mycket olyckligt förrättslivet såväl med avseende på dess materiella innehåll som med avseendepå dess effektivitet. Man kan bara peka på alla de domstolsförhandlingarsom kontinuerligt ställs in p g a bristande delgivning. Det nu framlagdaförslaget är det mest flagranta exemplet på hur lagstiftaren faller undan förtrögheten i det system som gäller och genomför en effektivitetshöjandeförändring av lagstiftningen som är helt orimlig sett ur rättssäkerhetenssynvinkel.Om förslaget trots allt genomförs är ett absolut minimikrav att brev sändsrekommenderat som har framhållit.Det bör framhållas att kampen mot den ekonomiska brottsligheten absolutinte är betjänt av att kravet på hög rättssäkerhet blir eftersatt. Människornaslojalitet mot rättsordningen är mycket viktig för att motverka oegentligheter,och denna inställning kan allvarligt undergrävas om rättsreglerna intetillämpas på ett i alla stycken korrekt sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om delgivning genom s.k. särskilddelgivning med aktiebolag.