ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02So324 · 1997-10-06 00:00:00 — Förskrivning av narkotiska preparat Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämd () utreder anmälningar mot hälso- och sjukvårdspersonal om fel och försummelser vid undersökning och behandling av patienter. anmäler till 15 till 20 läkare och tandläkare som missbrukar sin behörighet att förskriva narkotiska eller alkoholhaltiga läkemedel. I vissa fall har misstankar om missbruk rapporterats till av anhöriga till missbrukare. är de anmälningar som lämnas till avgörande av från av den karaktären att läkaren eller tandläkarens behörighet att förskriva begränsas. Enligt uppgift så beslutar så i av de anmälningar som görs från . har vad gäller begränsningen att förskriva narkotiska preparat att göra en bedömning om en total begränsning eller en begränsning som bara omfattar vissa av de i fem grupper grupperade narkotiska preparaten. I sin bedömning väger in missbruket pågått, vilka preparat som felaktigt förskrivits samt i vilken omfattning detta skett. Läkaren/tandläkaren har möjlighet att överklaga beslut till Kammarrätten i . Läkare som förlorat rätten att förskriva narkotiska eller alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit har möjlighet att ansöka till om förnyat förtroende att förskriva. Det har kommit till vår kännedom att begränsningar av möjligheten att förskriva i vissa fall beror på eget missbruk i vissa fall på att tjäna pengar på förskrivningen osv. I disciplinpåföljdlagen m.m. på hälso- och sjukvårdens område så finner man i paragraf 9 följande skrivning: Om en läkare eller tandläkare missbrukar sin behörighet att förskriva narkotiska eller alkoholhaltiga läkemedel eller tekniskt sprit, får denna behörighet dras in eller begränsas. Behörigheten får också dras in eller begränsas om läkaren eller tandläkaren själv begär det. Vi anser att en förändring av denna paragraf borde ske. Att missbruka och förskriva droger i eget ekonomiskt syfte borde enligt vårt sätt att se det alltid resultera i en total begränsning att förskriva narkotiska preparat i de fem aktuella grupperna samt begränsning att förskriva alkoholhaltiga läkemedel och teknisk sprit. Sålunda borde en lagändring där får byts mot skall i paragraf 9 i disciplinpåföljdlagen ske. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i disciplinpåföljdlagen.
mot · GL02So325 · 1997-10-06 00:00:00 — Den nödvändiga saneringen av landets ekonomi har lett till att egenavgifter för vård och omsorg har ökat. Utgifterna för läkarbesök och medicin har ökat markant för patienterna. Visserligen finns högkostnadsskyddet liksom möjlighet till avbetalning men för många är läkar- och medicinkostnaderna mycket kännbara. Det har uppmärksammats att många människor avstår från medicin därför att man inte anser sig ha råd att lösa ut den från . Risken finns att detta kan leda till större ohälsa för patienten. Många läkare skriver ut stora doser dyrbar medicin utan att vara säkra på att patienten tål den. Erfarenheten visar att många patienter reagerar negativt på en del mediciner vilket medför att de måste pröva sig fram med nya preparat vilket medför lidanden och ökade kostnader för patient och samhälle. Då det bör vara fullt möjligt att skriva ut testdoser vid ny medicinering bör en föreskrift i lämpligt regelverk införas. Denna regel kan tillämpas rent praktiskt genom att läkaren tillhandahåller en möjlighet till testmedicinering innan full dos skrives ut. En sådan ordning skulle vara både enkel och human, förebygga onödiga biverkningar p.g.a. felaktig medicinering och vara mycket ekonomisk både för patienten och samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bestämmelse om provmedicinering med testdos.
mot · GL02So327 · 1997-10-06 00:00:00 — Etablering av ambulanshelikopter i Genom ett effektivt omhändertagande av de svårt sjuka och skadade minskar vi lidande som samhället sparar pengar genom mindre behov av dyr specialistvård, färre vårddygn på intensivvårdsavdelning och snabbare rehabilitering. I storstadsregionerna svarar läkarbemannade akutbilar för en snabb och kvalificerad hjälp, medan det i övriga delar av landet är bättre att satsa på ambulanshelikoptrar. kan med mycket kort varsel rycka ut vid alla mer komplicerade sjukdomar och olycksfall. Genom att helikoptern är bemannad med en för ändamålet lämpligt utbildad läkare och medicinsk medhjälpare som t.ex. sjuksköterska når man ut med hög medicinsk kompetens till patienter. Helikoptern är ett praktiskt hjälpmedel att uppnå syftet, ett snabbt och effektivt omhändertagande. Den svårt sjuka eller skadade kan föras direkt med helikoptern till rätt instans, t.ex. för specialistvård på regionsjukhus t.ex. skallskador, brännskador, tryckkammarbehandling. Vården bedrivs då under transporten under intensivvårdsliknande former. Helikoptern ersätter dock inte vanliga vägambulanser. Frågan om ambulanshelikopterverksamhet har utretts tidigare i flera omgångar. Trots att såväl humanitära som ekonomiska skäl talar för ett heltäckande helikoptersystem i landet har det inte genomförts. Det är viktigt att frågan om ambulansverksamhet i kommer till ett avgörande. En öppning finns i årets trafiksäkerhetsproposition där det föreslås att ambulanshelikopterfrågan utreds ytterligare. En utredning bör då ha klara direktiv att lämna ett konkret förslag om hur ett nationellt ambulanshelikoptersystem skall införas, med kostnadsanalys, huvudmannaskap, kvalitetskrav etc. En regional utredning för har redan arbetat med frågan och ställer sig positiv till en ambulanshelikopterverksamhet med placering vid i , där det också finns kompetens vad det gäller medicinsk personal. Helikopterplatta finns redan vid sjukhuset. Den gemensamma utredningen i finner att geografiskt är den bästa platsen för denna verksamhet genom att man därifrån mycket snabbt kan nå stora delar av . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av ambulanshelikopterverksamhet med placering i avseende .
mot · GL02So332 · 1997-10-06 00:00:00 — Lika bedömning i hela landet om ersättning till glutenfri kost För alla barn som inte tål gluten, laktos eller mjölkprotein finns möjligheter att erhålla en del specialprodukter på apotek till en kostnad av per uthämtningstillfälle. När barnet fyllt blir det stor skillnad mellan olika landsting. Hos några erhålls kontantbidrag på , hos några landsting erhålls inget ekonomiskt bistånd alls vid behandling med specialkost. Hos andra landsting erhålls stöd snarlikt det för barn men med större egenavgift. Det upplevs som djupt orättvist att personer med samma typ av födoämnesallergi behandlas så olika i vårt land. Merkostnaderna för dessa olika specialprodukter blir för många familjer mycket kännbara. Därför bör regeringen återkomma med förslag till en rättvisare bedömning av ersättningar till personer med behov av denna specialkost. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomisk ersättning för merkostnader vid behov av specialkost.
mot · GL02So333 · 1997-10-06 00:00:00 — Det har blivit något av ett mode att pierca och tatuera sig. Antalet personer som låtit tatuera respektive pierca sig ökar lavinartat och det i huvudsak i kretsen av ungdomar. Då en sådan kroppssmyckning åtminstone vad gäller tatuering är för resten av livet bör mycket unga personer inte tillåtas tatuera sig med mindre än att vårdnadshavaren godkänt behandlingen. Vad gäller piercing som kroppssmyckning så är det ett ingrepp med hög risk för allergiska reaktioner och infektioner varför inte heller håltagning på minderåriga skall tillåtas. Branschorganistionen professionella tatuerare, SPT, förordar en åldersgräns för den som vill tatueras. Alla tatuerare är dock inte med i SPT och bland dem som är det efterlevs inte alltid åldersgränsen. publicerades en undersökning som en av morgontidningarna genomfört genom att låta minderåriga uppträda som presumtiva kunder hos tatuerare. Resultatet visade just detta att enskilda tatuerare är mindre nogräknade vad gäller åldersrekommendationen. I allmänna råd 1995:3 anges att piercing eller tatuering av minderåriga inte bör ske utan föräldrars medgivande. Det finns dock ingen regel som kräver föräldrars medgivande. Den tillsyn som finns föreskriven vad gäller tatuering och piercingverksamhet är att har tillsynsansvaret vad gäller utrustning bl a för smittrening och hygien i samband med behandling. har tillsyn över lokalerna och övriga hygienfrågor. Det finns i övrigt inga regler på utbildning eller licens för att utföra tatuering och piercing. Utrustning kan t ex köpas mycket enkelt på postorder vilket också sker i mycket stor utsträckning. SPT räknar med att det finns ca 150 stycken oseriösa hemmatatuerare i landet, 30 stycken bara i . När det gäller tatueringsfärgens innehåll finns inga föreskrifter vad sådan får innehålla. Det råder oklarhet hos myndigheterna Kemikalieinspektionen och huruvida tatueringsfärg ingår i deras ansvarsområde. Kemikalieinspektionen anger på förfrågan att färgen är att betrakta som kosmetika medan inte betraktar den som sådan. Det är rimligt med krav på utbildning och införande av licens för dem som utövar yrket som tatuerare/kroppssmyckare. Likaså är det befogat att kontroll, klassificering och godkännande av pigment (färg) införs. Det skall inte vara tillåtet att utföra kroppshåltagning s k piercing eller tatuering på minderårig utan att godkännande lämnats av dennes vårdnadshavare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om piercing och tatuering.
mot · GL02So336 · 1997-10-06 00:00:00 — Saneringen av ekonomin har gått enligt vad regeringen förutspådde, till och med bättre. Men saneringen för också med sig nya vägskäl där politiska värderingar skall ligga till grund för det fortsatta vägvalet. Ett sådant är när man skall fördela överskottet för att göra lättnader för dem som drabbats värst av alla de sakfrågebeslut som saneringen innehållit. Grunden för den värderingen bör ju ligga någonstans på planet av att det är grupper som inget har som först ska få del av ett överskott. Men vilka tillhör den gruppen? Ytterligare politiska värderingar ska även här välja väg. Vid vår politiska värdering om vem som tillhör gruppen, de som inget har, bör psykiskt sjuka finnas med. Just psykiskt sjuka har en speciell roll enligt vår politiska syn. Vid en psykisk sjukdom har det ingen betydelse var och i vilken ställning du befinner dig i samhället. Men ändå spelar samhällsutvecklingen en viktig roll i risken för att en psykisk sjukdom utvecklas. Därför är det enligt vår politiska värdering så att den gruppen bör ligga långt fram vad gäller ökad hjälp när ett överskott i de offentliga finanserna skall fördelas. De bördor som den berörda gruppen drabbats av under saneringen skall lättas på. Psykiskt sjuka har likt andra grupper drabbats av att framför allt kostnaden för psykofarmaka betalas av den sjuke. Vi vet att psykofarmaka inte löser problemen för den sjuke. Men är psykofarmaka nästan grundstenen i psykiatrin. Framsteg görs med samtal i stället för medicin, men så länge som medicinen inte går att växla bort helt är den en viktig del i psykiatrin. Så här ser vi effekterna av att kostnaden lagts ut på patienterna. Antalet psykiskt sjuka som åter hamnat under vård har ökat. Det är svårt att säga om det här har någon koppling till att kostnaden lagts ut på den enskilda personen, men vi tror att det skulle kunna ha ett samband. Människor som har en långvarig psykisk sjukdom, som ofta lever på existensminimum genom tidig sjukpensionering och som ibland tvångsmedicineras har dessutom ofta en bristande sjukdomsinsikt. För dessa går inte reformen i en riktning där man skulle kunna se något slut på sjukdomen. Det måste också rent samhällsekonomiskt ses som negativt. Dessa personer har svårt att ta medicin när den är gratis. när de själva måste betala för medicinen (upp till högkostnadsskyddet) är det helt omöjligt. Vår politiska värdering säger oss att lättnader som kommer av att vi nu lyckats med saneringen av ekonomin, måste ges dem som är kronisk psykiskt sjuka. Människor som försöker att leva ute i samhället trots sitt psykiska handikapp har lättare att klara sig och fungera i samhället med sin medicin än utan. Därför skall vi ge dem samma grundförutsättning som alla skall ha; nämligen hjälpen till att kunna fungera i samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lättnader för människor med ett psykiskt handikapp.
mot · GL02So337 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringens satsning på höjd kompetens och satsningen på universitet och högskolor är som vi ser det en garanti för framtiden. Inriktningen har varit mot de små- och medelstora högskolorna, men även mot universiteten. Det är bra att regeringen fortsätter sitt arbete för ökad tillväxt och där spelar självfallet satsningen på universitet och högskolor en viktig roll, inte minst för en region som vår. För vår region är ökningen med fler platser på läkarlinjen vid mycket viktigt för regionens utveckling. bör en bättre samordning av läkarutbildningen runt om i våra län genomföras för att förbättra situationen genom en spridning av praktikplatser till regioner där det kan vara svårt att rekrytera rätt kompetens. En inriktning på en sådan samordning borde ligga i linje med den satsning på spridning av praktikplatser som redan är i bruk mellan och . Där har samordningen visat sig framgångsrik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad spridning av praktikplatser i anslutning till läkarutbildning.
mot · GL02So338 · 1997-10-06 00:00:00 — Hälsocenter för lesbiska kvinnor I finns en särskild hälsomottagning för homosexuella män, vid . Dit kan homosexuella, framför allt män, söka sig för att få behandling och rådgivning för olika sexuellt överförda sjukdomar. Detta är förstås en alldeles utmärkt möjlighet för homosexuella män att kunna få tillgång till personal med särskild kompetens och förståelse för deras speciella problem och frågor. Vi önskar att en liknande vårdinstans skapas för lesbiska, att lokaliseras i eftersom koncentrationen av lesbiska är högre i jämfört med andra delar av landet. Denna hälsomottagning bör dock vara öppen för lesbiska kvinnor från hela . har i en utredning pekat på att lesbiska är en grupp som fullständigt glömts bort i vårdsammanhang vilket är beklagligt. Inom ramen för denna hälsomottagning skulle även angelägen forskning kring lesbiska kvinnors hälsa kunna bedrivas, även detta ett område som nonchalerats fullständigt inom den etablerade forskningen. Lesbiska kvinnor har osynliggjorts och samhället har eftersatt deras behov i mycket högre utsträckning än vad som gäller för homosexuella män. Vi föreslår att en hälsomottagning för lesbiska kvinnor inrättas i där även forskning kring lesbiska kvinnors hälsa kan bedrivas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en hälsomottagning för lesbiska kvinnor i .
mot · GL02So339 · 1997-10-06 00:00:00 — I samband med att beslutade ansluta sig till /WHO-aktionen Baby Friendly Hospital Initiative tillsattes en särskild kommitté för att komma med förslag kring det svenska deltagandet. Så skedde också i SOU 1993:96 Amningsvänliga sjukhus för att skydda, stödja och främja amning. Så inleddes ett arbete för att få och förlossningskliniker amningsvänliga. Amningsstatistiken visar en glädjande ökning, men är det ändå över en femtedel av spädbarnen som inte längre ammas uteslutande. Ökningen kan dock till viss del förklaras av att det främst är kvinnor som har störst benägenhet att amma som föder barn. Födslarna hos de lågutbildade med låga inkomster (som enligt en Göteborgsundersökning ammar i betydligt mindre utsträckning än välutbildade) har minskat med . Personalen på ett godkänt sjukhus gjorde en egen undersökning och fick siffror på att en tredjedel av de nyfödda får bröstmjölksersättning på BB. kommer signaler om en återupplivning av arbetet med BFHI, som det pågår en revidering av barnmatskoden. Vi hälsar det med tillfredsställelse men vill understryka behovet av en god samordning av insatser från myndigheter och frivilligorganisationer. Dessutom har det kommit oroande tecken på att producenterna av bröstmjölksersättningar, Findus (svenska ) och (Arla) stärker sina intressen genom stöd till forskning och utbildning i näringslära. Detta måste beaktas särskilt i arbetet med den nya koden. Amning är en förebyggande friskvårdsinsats av högsta dignitet, som enligt all forskning ger oss både friskare barn och friskare vuxna. Då det blir allt vanligare med så kallad tidig hemgång får det amningsstödjande arbetet en allt större betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetet med en svensk amningsstrategi.
mot · GL02So341 · 1997-10-06 00:00:00 — Inom () gäller att disciplinpåföljd inte får åläggas någon, om han/hon inte efter förseelsen har underrättats om en anmälan. Disciplinpåföljd får dessutom aldrig åläggas någon senare än efter förseelsen. Det kan tyckas att detta är men i praktiken har det visat sig att flera fel som gjorts inom sjukvården inte föranlett någon påföljd på grund av för kort preskriptionstid. upptäcks inte felet genast, patienten behöver undersökas av flera läkare m m, vilket leder till en fördröjd anmälan. Fördröjningen i sin tur leder till att den anmälde personen inte hinner komma in med sitt yttrande över ärendet innan tiden är ute och en helhetsbedömning därför inte kan göras. Den medicinska säkerheten är därmed i fara. En förlängning av preskriptionstiden behöver därför införas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om preskriptionstidens längd inom ansvarsområde.
mot · GL02So342 · 1997-10-06 00:00:00 — Av socialutskottets betänkande SoU 12 1996/97 framgår att utskottet behandlat tre motioner angående ersättningssystem för psykoterapi. Motionerna föranledde ingen åtgärd med motiveringen att hade i uppdrag att göra en nationell översyn av innehåll och kvalitet i den psykiatriska vården. skulle inte föregripa ev. kommande förslag på området. I den s.k. framhålls bl.a. att om behovet av psykoterapi ska kunna tillgodoses behöver ytterligare terapeuter utbildas. Däremot behandlar i sin rapport inte frågan om ersättningssystemet. Med nuvarande ersättningssystem särbehandlas människor med psykisk ohälsa. En riktig utveckling måste vara att psykoterapi vid psykisk sjukdom/störning blir tillgänglig till rimlig kostnad för den enskilde. En översyn, analys och beräkning behöver göras i syfte att utveckla ett mera jämlikt och rättvist system än det som gäller . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av ersättningssystemet för psykoterapi.
mot · GL02So343 · 1997-10-06 00:00:00 — Ett p-piller för män (manligt hormonellt preventivmedel) är inte längre science fiction. Kunskaper finns för att göra det till verklighet innan om vilja och finansiering finns. Ett manligt hormonellt preventivmedel skulle ge oss män det som kvinnor sett som självklart: rätten till kontroll över vår fertilitet. Kondomen i all ära, den är ett bra preventivmedel som ju dessutom skyddar mot alla kända könssjukdomar. Men män har olika behov under olika perioder i livet, och ett manligt hormonellt preventivmedel skulle vara ett utmärkt komplement till kondomen och ge män en större möjlighet att ta ansvar för preventionen. Ett sådant preventivmedel för män är inte bara ett jämställdhetskrav, det skulle dessutom revolutionera upplysningsarbetet. är det, av förklarliga skäl, rätt ont om män på både den rådsökande och rådgivande sidan av samtalet kring preventivmedel ett samtal som på många sätt utgör basen för det preventiva arbetet och som varit en kvinnlig uppgörelse. Med ett manligt hormonellt alternativ skulle män äntligen ha en anledning att närvara. Vi får möjligheten att välja! Läkemedelsindustrin kan naturligtvis vara skeptisk på ekonomiska grunder. Utvecklingskostnader och osäkerhet över huruvida män skulle vilja använda och köpa ett hormonellt preventivmedel kan säkert vara två av förklaringarna till ointresset. Faktum är dock att utvecklingen redan kommit ett bra stycke på väg. De enstaka personer i , med i spetsen, som forskat kring detta, har redan deltagit i en internationell studie på över 12 000 manna-månader med mycket goda erfarenheter. Arbetet i går dock trögt p.g.a. svårigheter att finansiera fortsatt forskning. Angående huruvida män skulle vara beredda att använda ett hormonellt preventivmedel vill jag hänvisa till en marknadsundersökning gjord i , och till RFSU-klinikens erfarenheter. I undersökningen, gjord åt Reproduktivt medicinskt center på , var det av de tillfrågade männen som kunde tänka sig att själva använda ett hormonellt preventivmedel. På klinik kommer det , per telefon eller direkt på olika mottagningar, frågor från män om det finns något hormonellt alternativ att tillgå. Män uttrycker en önskan att ta ansvar för sin fertilitet och många skulle se ett hormonellt preventivmedel som ett självklart alternativ. P.g.a. det svala intresset tycker jag att det är dags att mannen på gatan höjer sin röst och kräver tillgång till ett hormonellt alternativ. Ett hormonellt preventivmedel för män är en milstolpe i jämställdhetsarbetet där män på ett konkret sätt involveras i ansvaret för prevention och graviditet. Det är ett samhällsansvar att utveckla ett manligt hormonellt preventivmedel så att män får rätten till kontroll över sin fertilitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ett manligt hormonellt preventivmedel utvecklas.