ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02K514 · 1997-10-06 00:00:00 — En översyn bör göras av gällande beloppsgränser avseende ersättning för uppdrag i statliga styrelser. Målsättningen ska vara att dessa reduceras med . Flera års sanering av statens finanser har drabbat framför allt låg- och medelinkomsttagare. Arbetet med saneringen måste dock göras på ett trovärdigt sätt. Så har inte alltid skett. lägger därför flera motionsförslag som har en tydlig fördelningsprofil och som innebär förbättringar för de ekonomiskt mest svaga grupperna. Arvoden för uppdrag i statliga styrelser ligger på en förhållandevis hög nivå. Så sent som höjdes dessutom ersättningsnivåerna. är t ex arvodet för deltagande i ett styrelsesammanträde i . Inom kommunsektorn ligger arvodena i politiskt sammansatta styrelser och nämnder i många fall på en lägre nivå. Kommuners och landstings ansträngda ekonomi ligger bakom den utvecklingen. Att vi politiker beviljar oss höga ersättningsnivåer för styrelseuppdrag skapar inte förtroende, i all synnerhet då många människor ser sin privatekonomi urholkas på grund av politiska beslut. Det är därför angeläget att det görs en översyn av arvodesnivåerna i statliga styrelser enligt förslaget ovan. Möjlighet till ersättning för förlorad arbetsförtjänst och ersättning för resor till och från sammanträden ska i förekommande fall finnas. Det är en viktig demokratisk princip att alla ska kunna åta sig politiska uppdrag, utan att drabbas av inkomstminskning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av arvodesnivåerna i statliga styrelser, Att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målsättningen med reducering av arvodesnivåer.
mot · GL02K516 · 1997-10-06 00:00:00 — Antalet ledamöter i kommunfullmäktige Kommunallagen anger det minsta antal ledamöter som skall finnas i kommunfullmäktige. Antalet ledamöter är beroende av antalet röstberättigade invånare i kommunen. Antalet är lägst i kommuner med 12 000 röstberättigade invånare eller därunder och stiger sedan med tio för varje ytterligare 12 000 röstberättigade upp till lägst 61 ledamöter i kommun med över 36 000 röstberättigade invånare. Om antalet är högre, krävs ingen ökning av antalet ledamöter med undantag för . Reglerna för minsta antal ledamöter i kommunfullmäktige är stelbenta och dåligt anpassade till verksamheten i dagens kommuner. Sakliga skäl saknas för att föreskriva att t.ex. kommun med 37 950 kommunalt röstberättigade invånare vid det senaste valet skall ha lika många ledamöter i fullmäktige som med 360 412 röstberättigade. Det har tidigare diskuterats att förenkla bestämmelsen så att endast ett minsta antal ledamöter angavs och att det sedan skulle vara fritt för kommunfullmäktige att själv besluta hur många ledamöter som utses. Med hänsyn till intresset att garantera att fullmäktige får en bred medborgerlig förankring och möjligheterna att förbättra de mindre partiernas insyn och arbetsförhållanden i kommunalpolitiken har de nuvarande reglerna tills vidare behållits. En förbättring av den medborgerliga förankringen, insynen och arbetsförhållandena bör kunna ske på annat sätt än genom bibehållandet av detaljerade regler för antalet ledamöter i kommunfullmäktige. har flera förändringar vidtagits som bidrar till att öka den medborgerliga förankringen av kommunala beslut. Exempel på detta är möjligheterna att ha öppna nämndsammanträden och möjligheterna till större inslag av personalval. En ytterligare förstärkning av den kommunala demokratin skulle vara att ha skilda valdagar för riksdagsval och kommunalval. Flertalet av de frågor som berör medborgarnas dagliga liv styrs av beslut i kommuner och landsting. De flesta medborgare betalar dessutom enbart kommunal- och landstingsskatt. Trots detta kommer intresset vid de samtidiga valen att nästan helt inrikta sig på de statliga frågorna och riksdagsvalen. Om kommun- och landstingsvalen hölls åtskilda från riksdagsvalen skulle kommun- och landstingsfrågorna bli mer framhävda och medborgarna skulle mer aktivt kunna ta ställning i de frågor som närmast berör dem. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för antalet ledamöter i kommunfullmäktige i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om skilda valdagar för riksdagsval och kommunalval i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02K518 · 1997-10-06 00:00:00 — Det finns många kristna samfund i och staten stöder dem med årliga anslag. är ett samfund, men den är också något utöver detta. Den betyder mycket för långt fler än dem som regelbundet deltar i gudstjänster. Detta blir särskilt klart när en kyrka brinner ned, t ex i och Aspeboda kyrka i . sagt alla i församlingen förenas i sin önskan att bygga upp kyrkan igen. Kyrkan ger människan rum att forma en hållning till de eviga frågorna om vad en människa är, om verklighetens yttersta grund och livets mening. Majoriteten av kyrkobesökarna är kvinnor och det är oftast kvinnor som är aktivt arbetande i kyrkliga organisationer. har emellertid det kristna budskapet tolkats och predikats enbart av män. har kvinnor kunnat prästvigas och vi har fått en kvinnlig biskop. Det är viktigt att budskap tolkas av både män och kvinnor för att bli fullödigt! Därför vill vi att fler kvinnor blir präster och hjälper oss att tolka också ur kvinnors erfarenhet. Det senaste Kyrkomötet konstaterade att endast har en gällande ordning i frågan om ämbetets utformning. Till denna hör att kvinnor och män kan och får utföra alla de uppgifter som ligger i uppdraget att vara präst. Därför beslöt Kyrkomötet att sända en skrivelse till regeringen och begära en sådan ändring i förordningen (1992:997) om biskops- och prästtjänster att endast den som är beredd att samverka i alla med tjänsten förenade uppgifter är behörig till en tjänst som kyrkoherde. En kyrkoherde kan självfallet inte fylla sin uppgift som arbetsledare om han inte vill tjänstgöra med alla dem han ska leda. Därför ska det inte längre vara möjligt att utse någon till kyrkoherde, som inte vill samverka med dem som tjänstgör som präster. Vi utgår från att regeringen kommer att följa Kyrkomötets beslut i denna fråga. Skulle det finnas juridiska hinder, räknar vi med att regeringen lägger ett förslag till ändring i kyrkolagen, där de grundläggande föreskrifterna om prästtjänster i regleras. Regeringen bör skyndsamt fatta beslut i frågan. Genom de ändrade relationerna som förbereds mellan staten och kommer själv att bestämma över ämbetet, i likhet med andra samfund. Regeringen bör skyndsamt fatta beslut i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behörighet till tjänst som kyrkoherde.
mot · GL02K521 · 1997-10-06 00:00:00 — Att stärka patienternas ställning är en utomordentligt viktig fråga för oss kristdemokrater. Det gäller vid sjukvårdsplanering, i val av behandlingsform och sist men inte minst i mötet mellan vårdpersonal och patient. Att patienten möts med respekt i hela vårdkedjan är oerhört väsentligt och kan i många fall vara avgörande för behandlingsresultatet. Det är avgörande för att en god vårdkvalitet ska kunna uppnås att patienten får vara i centrum. I varje landsting finns en förtroendenämnd som har till uppgift att tillvarata patientens intresse. skall främja kontakten mellan patienter och sjukvårdens verksamhet/personal. har också förtroendenämnderna ett ansvar mot en eller flera kommuner som i samarbete köper tjänster av . Förtroendenämnderna väljs av men är direkt underställda . Därför kan inte nämndens arbete ske självständigt. Som jämförelse kan nämnas revision vilken lyder direkt under . Revisorerna är valda av . Enligt kommunallagen kapitel 9 arbetar revisionen i en oberoende ställning mot . Detta förhållande anses viktigt för att revisionen skall kunna fullfölja sitt uppdrag enligt kommunallagen och god revisionssed. Enligt många bedömare har inte förtroendenämnderna på grund av sin osjälvständighet möjlighet att fungera optimalt som företrädare för patienterna. Många upplever nämnden som företrädare för . har tagit fram ett dokument med titeln med hälso- och sjukvården". Dokumentet är föremål för beslut i de olika landstingen. I dokumentet (sid. 5) står det bland annat: "kompetensområde måste bli väl känt så att de patienter som anser sig felaktigt behandlade söker sig till förtroendenämnderna för att få hjälp och stöd". För att garantera att patientens ställning stärks måste det finnas möjlighet för förtroendenämnderna att fungera självständigt. Därför anser vi kristdemokrater att en förändring i lagen måste göras. Vi anser att uppgifter som handhas av landstingens förtroendenämnder borde handhas på samma oberoende sätt som revisionen. finns som sagt ingen självständighet likaså saknas jävsregel gällande ledamots uppdrag i annan styrelse/nämnd liknande dem som finns för revisorer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förtroendenämnderna i landstingen skall få en självständig ställning, att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i kommunallagen att förtroendenämndernas oberoende ställning klargörs. Skånberg (kd)
mot · GL02K522 · 1997-10-06 00:00:00 — Informationsteknikens utveckling har i flera fall inneburit en informationsrevolution för de synskadade som har tillgång till datorer. Flera har kunnat stanna kvar på arbetsmarknaden, ett tiotal dagstidningar kan läsas med hjälp av syntetiskt tal, en ny talboksteknik är under utveckling och så vidare. Många myndigheter, institutioner och organisationer deltar framgångsrikt i denna utveckling inom sina respektive områden. Tyvärr sker det alltför sällan i samarbete. Det riskerar leda till att olika IT-system för synskadade utvecklas så att de inte med lätthet kan kombineras. Som exempel kan nämnas att helt olika läsprogram används för att göra dagstidningar respektive text-böcker läsbara för synskadade. Det innebär att läsaren måste lära sig flera olika program för olika typer av information, vilket försvårar för dem som inte är mycket datorvana. Initiativ behöver därför tas för samordning inom detta område. Informationstekniken blir allt tillgängligare för allmänheten genom publika datorer på bl.a. bibliotek och medborgarkontor. En svårighet som då uppstår är att dessa inte är anpassade så att synskadade kan använda dem. Ett av skälen till detta är att man ofta inte har råd att finansiera inköp av de tekniska hjälpmedel som behövs inom ordinarie budget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurser så att även synskadade kan få tillgång till publika datorer på bibliotek och medborgarkontor.
mot · GL02K527 · 1997-10-06 00:00:00 — Förslag till ändringar i kommunallagen har en rad uppgifter förts från såväl staten som landstingen till primärkommunerna. Det har funnits en direkt politisk vilja att föra ut beslut för att hitta lokala lösningar. Detta innebär också en ökad möjlighet till lokal politisk styrning. Lokalpolitik i våra kommuner har blivit mer intressant för den enskilde medborgaren som påverkas mer direkt av de beslut man hanterar lokalt. För de lokalt politiskt aktiva har vardagen blivit mer komplex och besluten allt större. De verktyg som man förfogar över för att reda ut situationen har dock inte utvecklats i samma takt som omfånget på uppgifterna. För att få klara parlamentariska situationer i finns möjligheter att upplösa och utlysa nyval. Denna möjlighet finns inte lokalt. kan en kommun få dras med en omöjlig parlamentarisk situation. Vid skiftande majoriteter finns enligt kommunallagen inga möjligheter att förändra besättningen i styrelser och nämnders presidier. Det är enbart om de som sitter på mandaten frivilligt avgår som nya val är möjliga att förrätta. Det är inte rimligt att en ordförande som ej tillhör majoriteten skall sitta och administrera en budget han ej står bakom. Om en förtroendevald i en kommun blir långvarigt sjuk, föräldraledig etc, finns inga möjligheter att som i kalla in en ersättare för en period. Enda möjligheten är att avgå. Systemet med suppleanter i styrelser och nämnder är förvisso en sak men för många partier är platserna få och möjligheterna i praktiken därför inga. Hur skall ett kommunalråd kunna vara föräldraledig eller få möjlighet att tillfriskna i lugn och ro efter en sjukdom? Skall enda möjligheten för partiet att upprätthålla mandatet vara att tvinga personen att avgå? ställer hårda krav på hur en kommun skall skötas. Det borde då också vara rimligt att staten ger kommunerna möjlighet att fungera på ett effektivt och modernt sätt. Det är vår mening att kommunallagen på ovan nämnda punkter behöver moderniseras. Ett större kommunalt inflytande behövs även på det parlamentariska systemet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i kommunallagen.
mot · GL02K601 · 1997-10-06 00:00:00 — Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Stöd till politiska partier Stöd till radio- och kassettidningar Många är de som fått känna av nedskärningar i statens budget. har dock klarat sig väl. Man har använt sig av dyrare flygalternativ än vad man behövt i resor till , viss departementspersonal har fått julgratifikationer och mängden politiska tjänstemän har ökat. Regeringen har i årets budgetproposition bantat något på förslaget till anslag för m.m. Vi anser, bl.a. mot bakgrund av ovanstående, att en ytterligare nedskärning om är befogad. I statsbudgeten för höjdes anslaget stöd till politiska partier med . Även om vi anser att partistödet är av vikt för demokratin måste denna höjning till partierna i ett läge då så många andra drabbats av nedskärningar betraktas som stötande. Detta är skäl nog för att partistödet återställs till nivå och således sänks med . Med hänvisning till det anförda hemställs att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Stöd till politiska partier Summa för utgiftsområdet:
mot · GL02K602 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid det senaste valet ökade kvinnorepresentationen i från till . Det har dock framförts kritik från bl.a. forskare och medier mot de kvinnliga ledamöterna för att de inte samarbetar mer med varandra för att få större tyngd. Av den anledningen lät de kvinnopolitiskt ansvariga göra en undersökning för att om möjligt synliggöra om det finns någon skillnad i kvinnliga ledamöters respektive manliga ledamöters sätt att arbeta. , fp, var den som tog initiativet till undersökningen. Resultatet blev att de kvinnliga ledamöterna har lättare för att t.ex. samarbeta över partigränserna. Det finns alltså en klar skillnad mellan könen. ger ut en skrift i siffror. I den listas olika aktiviteter, bl.a. antalet tvärpolitiska motioner. Det hade varit intressant att få all den statistik inte bara antalet kvinnor i och i de olika utskotten som presenteras i i siffror uppdelad på kvinnor och män. Vi föreslår att talmanskonferensen ger förvaltningskontoret i uppdrag att utarbeta sådan könsbaserad statistik. 1.2 Debatten i kammaren Att få fler kvinnor att aktivt engagera sig i politiken är alla partiers målsättning. I princip har samtliga partier gjort ansträngningar för att förmå kvinnor att ta på sig parlamentariska uppdrag. Trots dessa ansträngningar visar många undersökningar att kvinnor efter en ganska i det parlamentariska arbetet lämnar sina uppdrag. Det är en grannlaga uppgift att granska och analysera varför. När vi nu har uppnått kvantitativ jämställdhet i enligt den definition som finns i jämställdhetslagen är det viktigt att bevaka de informella strukturer i riksdagsarbetet som kan leda till att kvinnor lämnar det politiska arbetet. Vi tänker bl.a. på tilltalstonen i riksdagsdebatter. Det förekommer t.ex. att manliga debattören nämner kvinnliga ledamöters unga ålder. Det förekommer också att manliga debattörer under debatten ändrar tilltalet från att kalla kvinnliga ledamöter vid för- och efternamn, till . Vi förstår att det kan vara en svår uppgift för talmannen att genomskåda olika tekniker som används i talarstolen men som kan upplevas som obehagliga för kvinnliga ledamöter. Vi vill ändå föreslå att talmanskonferensen får i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för hur man ska komma till rätta med de problem som framförts i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt förvaltningskontoret att i enlighet med vad som i motionen anförts redovisa könsbaserad statistik, att ger talmanskonferensen i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för kammardebatterna enligt vad i motionen anförts.
mot · GL02K603 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområdet omfattar statschefen, och dess myndigheter samt regeringen m.m. Till utgiftsområdet hör också Justitiekanslern, , samt mediefrågor. Anslaget E 2 Presstöd disponeras av i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524). Anslaget för presstöd används för tre ändamål: driftsstöd till dagspressen, distributionsstöd till dagspressen och täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen. Regeringen föreslår att ett tillfälligt presstöd införs och fördelas som en åtgärd att förbättra driftsstödstidningarnas ekonomi. Åtgärderna ska, enligt regeringen, rymmas inom en oförändrad anslagsram. finner att anslaget till presstöd, E 2, bör kunna minskas med . Utgiftsområdets anslag bör följaktligen minskas med . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslaget E 2 Presstöd, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Skånberg (kd)
mot · GL02K604 · 1997-10-06 00:00:00 — mer än någonsin uppmanas de äldre riksdagsledamöterna att ställa upp för ännu en valperiod. Det behövs pensionärer i säger och skriver olika organisationer och även enstaka politiskt intresserade. Vi anser att det är klart önskvärt att har sammanhang och att alla grupper om möjligt finns representerade i ; män, kvinnor, invandrare, unga och äldre. Arbetet i kräver dock en 150 %-ig arbetsinsats och det innebär att många i pensionsåldern inte orkar eller vill fortsätta med en sådan arbetsinsats. I de små partierna måste varje riksdagsledamot ensamma i utskotten axla en tung och intensiv arbetsbörda. Alla extra uppdrag förutom utskottsarbetet gör att nätter och måste nyttjas i stor utsträckning. Detta blir en orimlig börda för många och inte minst för de yngsta och äldsta av ledamöterna. Med ännu bättre möjlighet till hjälp på partikanslierna skulle dock nya möjligheter öppna sig. Mitt förslag för att ta vara på kunskaper och erfarenheter är att ett pensionärsutskott bildas som en kunskapsbank. De som suttit många perioder och uppnått exempelvis och de som lämnar eller senare skulle kunna ingå i detta utskott, valda av sina respektive partier. Det skulle inte enbart vara en remissinstans utan sammanträda i . Utskottet skulle bli ett bollplank och ges hög status. Ämnena skulle inte begränsas till äldrefrågor utan omfatta i förekommande viktiga, aktuella och relevanta frågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att utreder möjligheterna att bilda ett pensionärsutskott, att uppdrar åt förvaltningskontoret att se över behovet av ytterligare handläggare och sekreterarhjälp för riksdagsledamöterna.
mot · GL02K605 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen angående presstöd att ett tillfälligt driftsstöd införs. Detta för att underlätta situationen för tidningar med ansträngd ekonomi och garantera mångfalden i utbudet. Avseende radio- och kassettidningar beskriver budgetpropositionen att de flesta synskadade som så önskar kan abonnera på en dagstidning, således inte den mångfald som gäller för övriga läsare. Jag har tidigare motionerat om att mångfald vad gäller tidningsutbud också skall gälla taltidningar. Som svar på det skriver konstitutionsutskott i sitt betänkande 1996/97:KU1 att målet för taltidningsverksamheten bör vara att öka valfriheten vad gäller tillgången på taltidningar med olika inriktning. Så långt är allt väl men dessvärre följde ingen åtgärd för att nå denna målsättning. finns det dock möjlighet att börja förverkliga målsättningen. Eftersom regeringen nu avseende presstödet motiverar sitt införande av tillfälligt driftsstöd med värdet av mångfald bör detta givetvis också omfatta taltidningarna så att samma strävan till mångfald kan omfatta också de synskadade. Lämpligen bör av detta driftsstöd tillfalla stödet till taltidningar. Det innebär att det kan ske en omfördelning från E2 Presstöd med . till E3 Stöd till radio- och kassetttidningar. Detta som en åtgärd för att stärka möjligheten till mångfald också avseende taltidningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att med följande ändringar i regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) E 3 Stöd till radio- och kassettidningar
mot · GL02K606 · 1997-10-06 00:00:00 — Presstödet syftar till att öka mångfalden på den för yttrandefriheten så viktiga tidningsmarknaden. Det är väl känt att tidningsmarknaden innehåller strukturer som stärker den sk förstatidningen på bekostnad av andratidningen. Detta sammanhänger förstås främst med det starka ekonomiska övertag som följer av att annonsörer med begränsad reklambudget väljer förstatidningen. Därför finns starka skäl som talar till förmån för ett fortsatt ingripande från statsmakternas sida, till försvar för mångfald och därigenom till försvar för yttrandefrihet och demokrati, genom ett fungerande presstödssystem. Däremot finns det märkliga inslag i nuvarande presstödsförordning. Ett sådant är att presstöd kan ges till tidningar som utkommer 1, 3, 4, 5, 6 eller . Däremot ges således inte stöd till tidningar som har . Detta är i sanning en helt obegriplig regel. i regioner med redan starka förstatidningar hindras från att expandera utgivningsmässigt trots att en sådan expansion skulle stärka mångfalden och därmed den lokala demokratin. Det enda tänkbara argument som statsmakterna skulle kunna tänkas mobilisera till stöd för en sådan regel är att det skulle leda till ökade kostnader. Det är i högsta grad tvivelaktigt om så skulle bli fallet. Det är nämligen få marknader där en en-dagarstidning kan expandera mot en stark förstatidning. Det är antagligen bara de marknader där förstatidningen inte har en utgivningstäthet på 6 eller som detta skulle få någon större effekt. Men där har en förändring desto större betydelse för att stärka den lokala mångfalden i media. Innebär då en förändring nya kostnader? Svaret är sannolikt nej, delvis beroende på att dessa marknader är ganska lätträknade och delvis därför att det finns exempel där tidningar på laglig grund försökt gå runt de nuvarande reglerna, som innebär att man å ena sidan ska stimulera samarbete men också i detta sammanhang beviljas stöd endast till endagarstidningar som har samma grund och samma eldsjälar men å den andra måste kunna visa olika utseende och redaktioner osv. Därutöver är stödet större per utgivningsdag för en endagarstidning än vad det är för flerdagarstidningar. Allt talar således för att presstödssystemet även i denna detaljregel bör verka i enlighet med den huvudsakliga ambitionen att dels premiera samarbete tidningar emellan, dels att främst öka mångfalden på den lokala tidningsmarknaden. Presstödsförordningen bör därför kompletteras så att stöd ges även till tidningar med en utgivningstäthet av . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förändringar i presstödsförordningen.