ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02U812 · 1997-10-06 00:00:00 — Barents euroarktiska region som består av de nordligaste länen i , , och är en av de viktigaste regionerna för det gränsöverskridande samarbetet i . Det tre nordiska ländernas samarbete med är ett sätt att utveckla de öst-västliga kontakterna. Nya möjligheter har öppnats på . Hela är nu tillgänglig som en ny marknad för handel, utbildning och kontakter mellan människor, kommuner och föreningar. Vänortsutbytet mellan länderna har utökats och utvecklats. För att de öst-västliga kontakterna ska kunna upprätthållas behövs väl fungerande kommunikationer. Flygförbindelse finns nu mellan och , men någon flygförbindelse mellan och finns inte. Ska en norrbottning exempelvi åka till eller med flyg, är enda möjligheten att åka via och . För de företag som gör affärer med är detta inte acceptabelt, utan direkta flygförbindelser med och måste upprättas. Även väg- och järnvägsförbindelser måste bli möjliga mellan och , via och . När spårviddsväxlingsstationen i är klar och bandelen BodenHaparanda ombyggd och elektrifierad öppnar sig nya möjligheter för järnvägstransporter i öst-västlig riktning. Vägnätet är relativt väl utbyggt i de skandinaviska länderna, men det är fortfarande svårt att ta sig över gränsövergången vid till Kandalaksha på den ryska sidan. Om den övergången öppnas för resande även från och skulle kontakterna med underlättas betydligt, därför att vägsträckan blir mycket kortare. måste man köra över för att komma ut på , eller åka via . De problem som finns måste övervinnas, och bör vara pådrivande. kan också ses som ett säkerhetspolitiskt projekt. Målet måste vara att åstadkomma en fredlig och bra miljö för dem som bor i området. Goda livsbetingelser socialt, ekonomiskt och miljömässigt stärker freden och utvecklingen i norra . Arbetet med att förbättra miljön på måste fortsätta. är ordförande i det euroarktiska , och det här året har ökat sitt engagemang när det gäller kärnsäkerhet, strålskydd och radioaktivt avfall. Det behövs mycket resurser för att komma tillrätta med miljöproblemen på . De insatser som behöver göras är så stora att insatser från de nordiska länderna inte räcker till. Därför bör anstränga sig ännu mer för att engagera och övriga världen. har forskningsresurser genom och i , som kan bistå hela med bl a malmgeologisk forskning och forskning inom vårdsektorn. Från sker samarbetet med de olika länderna genom många föreningar och organisationer. Det är önskvärt att samarbetet i större utsträckning kan samordnas för att öka utvecklingen i området. kan spela en stor roll i den framtida utvecklingen i . De lokala förhållandena måste beaktas och befolkningen få ett ökat inflytande över utvecklingen. Våra kunskaper och erfarenheter av att leva och verka i arktisk miljö är en stor tillgång. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för utveckling.
mot · GL02U9 · 1997-10-24 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:29 och det fördjupade Partnerskap för fred-samarbetet Vid i , togs två viktiga beslut om samarbetet med icke-medlemsländer. För det första beslutades att samarbetet inom Partnerskap för fred, PFF, skulle fördjupas och vidgas. För det andra bildades det , , med samtliga PFF-länder som deltagare. EAPR utgör den politiska ramen till PFF-samarbetet och ska fungera som forum för de 43 partnerländerna. har efterlyst ett närmare säkerhetspolitiskt internationellt samarbete och välkomnar deltagande i den nya samarbetsformen. Framför allt är det viktigt att deltar i och bidrar till samarbetet när det gäller fredsfrämjande och humanitära uppgifter samt även civil beredskap. EAPR-stadgans artikel 11 nämner också civil beredskap som exempel på ett område där samarbete och överläggningar kan komma i fråga. Vi anser att bör verka för och delta i ett sådant fördjupat samarbete. Vårt lands säkerhetspolitiska läge är beroende av vårt deltagande i olika samarbetsfora där vi kan lära av andra och påverka den säkerhetspolitiska utvecklingen. Bevarad handlingsfrihet kombinerad med ökad interoperabilitet och fördjupat samarbete med Nato stärker svensk säkerhet. Det är också viktigt att en permanent kontakt på olika nivåer etableras med Natos organisation. Därför är utnämningen av ambassadör i till Nato-ombud positiv. För att bättre ska kunna ta till vara de ökade möjligheterna till insyn och inflytande, både vad gäller fördjupat samarbete inom området civil beredskap och i militära PFF-frågor, anser att en svensk totalförsvarsdelegation bör inrättas vid Nato:s högkvarter i . samarbete med Nato genom PFF och EAPR har utvecklats snabbt och fördjupningen kommer att fortsätta. anser det därför rimligt att regeringen redogör för utvecklingen av PFF- och EAPR-samarbetet i skrivelser till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör verka för ett fördjupat EAPR-samarbete vad gäller civil beredskap, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör upprätta en totalförsvarsdelegation vid i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör lämna en skrivelse angående engagemang i EAPR och PFF till . Skånberg (kd)
mot · GL02Ub1 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor I proposition 1997/98:6 föreslås att det inte längre skall vara möjligt att dela upp förskoleverksamheten . Övergångstiden blir fram till höstterminen och därefter får alla barn likvärdig utbildning oavsett bostadsort. Vi anser att möjlighet till särlösningar, glesbygdsmodellen, måste ges till glesbygdskommuner även . Hänsyn ska kunna tas till långa reseavstånd, lågt antal barn samt barnens låga ålder. Särlösningar som stimulerar till deltagande behövs även . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om glesbygdsmodellen.
mot · GL02Ub12 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor Det är glädjande att regeringen nu föreslår att elever i skall garanteras kostnadsfria skolmåltider. Förslaget är ett svar på och utbildningsutskottets begäran att regeringen borde överväga möjligheten att lagstifta om elevers rätt till fria skolmåltider i och gymnasieskolan. Regeringen framför i propositionen många goda skäl som motiv för att lagstifta om avgiftsfria skolmåltider i . Samtliga dessa skäl är också relevanta för elever i gymnasieskolan, men mot bakgrund av att eleverna är äldre och att gymnasieskolan är en frivillig utbildning föreslår regeringen ingen lagreglering för gymnasieskolan. Det är helt riktigt att gymnasieskolan rent juridiskt är frivillig, men i alla andra sammanhang uppmanas ungdomarna att efter söka till gymnasiet. Och det gör också en stor majoritet, 1996/97 sökte nästan alla. Alla är vidare medvetna om att ungdomar både äter mycket och är dyra i drift, varför de ekonomiska argumenten t.o.m. väger tyngre för kostnadsfri skolmat på gymnasiet. Skolmaten har stor betydelse för folkhälsan. I budgetpropositionen föreslås fri sjukvård för ungdomar upp till . Slarv med maten kan således förutom sämre hälsa för eleverna och sämre skolresultat medföra högre kostnader på andra ställen i statsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnadsfri skolmat även i gymnasieskolan.
mot · GL02Ub203 · 1997-10-06 00:00:00 — Historieundervisning med regional anknytning Det är givetvis värdefullt och av stor vikt att historia lärs ut i skolorna. Lika viktigt är att man i de delar av landet som inte alltid tillhört erhåller undervisning om vad som hände och avhandlades i deras respektive landsdelar, innan nu fastställda nationsgränser etablerades. I skånska skolor undervisas om händelser i svensk historia som inträffade . Det är då inte deras landsdels historia. Den regerande danske kungen var i , som då tillhörde , känd som den gode. Enligt svensk historieundervisning undervisas om en helt motsatt uppfattning. Ett annat exempel på historieförvanskning är då alla, även i , högtidlighåller frånfälle vid Lützen 1632. Men nämnde kung var inte regent över ! Samma gäller för intill 1658. Dennes son , känd som Gråkappan, rationell och effektiv var han sannerligen inte heller känd som någon skånsk förkämpe, utan tvärtom orsakade han likt sina förfäder enorma tragedier för många skåningar! Utgången av 1676 betraktades inte på något vis som något positivt av dåtidens skåningar. Min avsikt är givetvis inte att svensk historia skall undanhållas eller negligeras. Men däremot bör lokal historia få en mer framträdande behandling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av allsidig historieundervisning i de delar av landet som inte alltid tillhört .
mot · GL02Ub205 · 1997-10-06 00:00:00 — Det är knappast en överdrift att hävda att morgondagens medborgare i än högre grad än dagens bör ha körkort. Körkort och trafikkunskaper är något av ett obligatorium. För många anställningar fordras körkortsinnehav. Få torde för övrigt kunna känna sig säkra på att under hela sin levnad ha arbetsuppgifter som kan utföras utan körkort. Många har sin bostad så belägen att kollektiva trafikmedel helt sonika inte står till buds. Trafikkunskap är odiskutabelt något som alla behöver tillägna sig eller bli undervisade om i vårt moderna samhälle. Även den som beslutat sig för att inte ta körkort bör, såvitt jag förstår, känna till trafikbestämmelser dels för att kunna komplettera förares uppmärksamhet, dels för att själv i gatuvimlet kunna agera på ett sätt som medverkar till att öka trafiksäkerheten generellt. Kostnaderna för trafikskador och de omätliga tragedier som trafikolyckor medför visar entydigt att inga ansträngningar för att skärpa och förbättra trafiksäkerheten bör sparas. För fattade beslutet att 16-åringar har rätt att börja övningsköra. Därmed aktualiserades, mer än tidigare, trafikfrågor och körkort bland gymnasieelever. Det är allom bekant att vissa elever inte få svårligen engageras i skolverksamheten. Jag föreställer mig att skolans anseende och förmåga att attrahera skulle öka väsentligt i vissa elevkretsar, om skolan erbjöd den teoretiska undervisning och den examination som krävs för att man ska äga rätt att, som det heter, köra upp. Jag påstår självfallet inte att den teoretiska delen av körkortsutbildningen ska knytas till gymnasiet för att skapa angelägen motivation för skolarbete, men jag dristar mig att tro, som det numera tydligen kan uttryckas, att det inte vore fel med en sådan bieffekt. I årskurs nio erbjuds elever att ta jägarexamen. För de elever som hyser detta intresse uppfattas denna möjlighet som synnerligen positiv. Det bör f.ö. påtalas att elever som undervisas för jägarexamen får en gedigen kunskap om fauna och flora över huvud. Kanske kan man se en viss parallell, om man jämför möjligheten eller erbjudandet att ta jägarexamen med det för ofantligt många fler angelägna, att inhämta teoretisk kunskap för körkort. Även elever, för vilka uppkörningen inte är aktuell, och för de enstaka för vilka den måhända aldrig blir aktuell bör de åsyftade teoretiska kunskaperna vara betydelsefulla. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten för elever att inom gymnasieskolan få genomgå teoridelen av körkortsutbildningen.
mot · GL02Ub206 · 1997-10-06 00:00:00 — Vikten av att den svenska skolan utvecklas är ett nationellt intresse. Från att undervisningsresultaten i internationell jämförelse legat på en hög nivå, har de nu sackat efter på ett oroande sätt. Detta styrks inte enbart av olika jämförelser av elevernas studieresultat och kunskapsomfång, det styrks också av erfarenheter som internationellt baserade svenska företag gjort när de jämfört nyutbildad arbetskraft. Olika försök och åtgärder har förvisso vidtagits för att bryta denna utveckling. Man har t.ex. ökat de materiella förutsättningarna, förbättrat lokaler och undervisningsmateriel. Man har reviderat läroplaner. Man har också genomfört organisatoriska förändringar i syfte att ge både lärare och elever bättre arbets- respektive studiemiljö. Man har därutöver ökat elevers och föräldrars möjligheter att delta i planläggning av skolarbetet som de fått ökad frihet att välja det för varje elev bäst lämpade studiealternativet. När det gäller lärarnas mycket viktiga funktion och betydelse för undervisningsresultaten har många diskussioner förts. Som i alla yrkeskårer finns det goda och mindre goda företrädare. Inom läraryrket är sannolikt den personliga förmågan och kompetensen mer avgörande än i de flesta andra yrken. Vikten av att lärarna bibehåller sin kompetens kan inte nog betonas. Därtill måste de följa den pedagogiska utvecklingen mycket mer noga med dess snabba kunskapstillväxt. För att skolan skall kunna erbjuda en modernt inriktad undervisning måste lärarna kunna dokumentera en fortlöpande hög kompetensnivå. Detta skulle kunna ske genom att ett system med certifikat av liknande typ som t.ex. förekommer i infördes i vårt land. Bakom denna idé ligger att lärarna efter återkommande prövningar, t.ex. , skall dokumentera sin kompetens för att få behålla rätten att undervisa. Andra yrkesutövare med motsvarande höga krav, t.ex. piloter, genomgår liknande kompetensprövningar för att få fortsätta utöva sina yrken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att bibehålla hög lärarkompetens i svensk skolundervisning.
mot · GL02Ub207 · 1997-10-06 00:00:00 — Den svenska skolan behöver utvecklas om den skall ha möjlighet att möta de krav som morgondagens elever kommer att ställa. Ett villkor för att en utveckling och förnyelse av skolan skall kunna ske, är naturligtvis att lärare och skolledningar ges goda arbetsförutsättningar och aktivt stöd från såväl våra utbildningsansvariga politikers sida som från föräldrarnas och samhällsinstitutionernas. Ett annat villkor är att utbildningsresultaten kvalitetsredovisas. Detta kan ske på olika sätt. T.ex. skulle stat och kommun kunna låta utbilda kvalitetsrevisorer som är kompetenta att utföra oberoende kvalitetsrevisioner av privata och offentliga utbildningsanordnare. Självklart måste en sådan kvalitetsrevision baseras på av ansvariga myndigheter utfärdade föreskrifter om att all utbildning skall ha ett fungerande kvalitetssystem. Sådana föreskrifter måste bl.a. innehålla krav om att det skall finnas en dokumenterad rutin för systematiska och fortlöpande mätningar av kvaliteten som faktaunderlag för utveckling och förbättringar. Då en standard säger mycket lite om hur man bygger upp ett effektivt kvalitetssystem, måste sannolikt varje skola bygga upp sitt eget system med hänsyn till verksamhetens art och komplexitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvalitetsrevision av all utbildning.
mot · GL02Ub209 · 1997-10-06 00:00:00 — Idrott och hälsa i skolan Människokroppen behöver kroppsrörelse. Vår kropp är programmerad för fysisk aktivitet och den genetiska koden är densamma som hos våra förfäder, stenåldersmänniskorna. En av fysisk inaktivitet får alltid till följd att den fysiska funktionsförmågan försämras. Muskelmassan minskar, konditionen försämras, skelettet blir skörare och rörligheten i kroppens leder försämras. För den växande individen är detta förhållande av särskild betydelse. Flera vanligt förekommande sjukdomar är också relaterade till fysisk inaktivitet, t.ex. hjärt- och kärlrelaterade sjukdomar, diabetes, fetma samt led- och ryggbesvär. I takt med förbättrade kommunikationer, ökad automatisering och datorisering har arbetsuppgifterna blivit allt mindre fysiskt krävande. Den förändrade livsstilen, med mindre fysisk aktivitet i den dagliga gärningen, innebär ett växande problem för både individen och samhället. Vi behöver alla, oavsett intresse för fysisk ansträngning, fysisk aktivitet för ett optimalt liv och för att kunna klara vardagslivets påfrestningar. Det måste således till någon form av extra kroppsansträngning för att upprätthålla adekvat fysisk kapacitet. Andelen barn som ägnar sig åt s.k. spontanidrott (sådan idrott som barnen själva initierar och leder) sjunker dramatiskt. Vidare minskar andelen barn och ungdomar som är anslutna till idrottsföreningarna. För en allt större grupp av barn och ungdomar utgör skolans idrottsundervisning den enda formen av fysisk träning. Det samlade intrycket blir att en stor grupp ungdomar får bristfällig fysisk träning. Mycket talar för att vi kommer att få alltfler vuxna med försämrat hälsotillstånd och bristfälliga förutsättningar för aktivt deltagande i motion och friluftsliv. För barn och ungdomar är fysisk aktivitet nödvändig för såväl den fysiska och motoriska som den personlighetsmässiga utvecklingen. Vidare vet vi att barn har ett naturligt behov av kroppsrörelser. Att få leka, springa och hoppa utgör en naturlig och viktig del i barnets uppfostran till en hel och harmonisk människa. För att upprätthålla eller förbättra sin kondition och styrka krävs regelbunden träning. Sammantaget visar både medicinsk och beteendevetenskaplig forskning att fysisk aktivitet är en viktig komponent för välbefinnande och gott hälsotillstånd. Nedskärningen av antalet veckotimmar för ämnet idrott och hälsa i läroplanerna på grund- och gymnasieskola är, i perspektiv av beprövad vetenskap och pedagogisk erfarenhet, obegriplig. Visserligen kan nedskärningen kompenseras av det fria val som varje elev har möjlighet till, men sannolikt är att de elever som bäst behöver fysisk träning undviker ett sådant tillval. Endast en grupp av privilegierade ungdomar kommer att få tillräcklig fysisk träning. De yngsta barnen bör ha ett träningstillfälle per dag och de äldre barnen och ungdomarna tre träningspass . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antalet veckotimmar i ämnet idrott och hälsa.
mot · GL02Ub211 · 1997-10-06 00:00:00 — beslöt att avskaffa det statliga vårdnadsbidraget. Detta trots att ca 170 000 barnfamiljer i redan ansökt om och fått vårdnadsbidrag . Vårdnadsbidragets popularitet var ett faktum! Vårdnadsbidraget var en del i den barnomsorgslag som den borgerliga regeringen genomförde. Barnomsorgslagen omfattade också en skyldighet för kommunerna att se till att privat och offentlig barnomsorg på lika villkor fick ta del av den kommunala subventionen. Detta har också tagits bort. Det innebär att kvar finns bara barnomsorgsgarantin, d.v.s. kommunernas skyldighet att fr.o.m. erbjuda alla barn barnomsorg. Hur ska kommunerna i rådande ekonomiskt svåra läge kunna erbjuda alla barn barnomsorg till en kostnad av per barn och år? Det ska jämföras med vårdnadsbidraget som kostade per barn och år. Därtill kan noteras att den privata barnomsorgen är billigare än den kommunala. Förutsättningen för barnomsorgsgarantin var just vårdnadsbidrag samt lika villkor för privat och offentlig omsorg. I enlighet med detta har motionerat i denna fråga, senast i en motion av m.fl. 1996/97:So639 samt av och 1996/97:So633 med förslag att vårdnadsbidraget återinförs och att barnomsorgsgarantin slopas. Socialdemokraterna valde att behålla den tvingande barnomsorgsgarantin utan att återinföra det statliga vårdnadsbidraget. Situationen har i flera kommuner blivit ohållbar. Köerna till daghemmen växer och krav på utbyggnad av den kommunala barnomsorgen till en hög kostnad är ett faktum. har flera kommuner svårt att klara sin ekonomi. Dessutom har färska undersökningar visat att en majoritet av småbarnsföräldrarna vill ha möjlighet att kunna stanna hemma . Motiven att avskaffa vårdnadsbidraget angavs vara att i första hand spara pengar. Vi moderater varnade för det motsatta vilket också har blivit fallet. När alla familjer som fick vårdnadsbidrag i stället skall omfattas av den kommunala barnomsorgen kostar det! Den svåra ekonomiska situation som många kommuner har blir än värre av ökade kostnader för den kommunala barnomsorgen. Ett kommunalt vårdnadsbidrag skulle hjälpa kommunerna att klara det åtagande som barnomsorgsgarantin innebär och ge föräldrarna möjlighet att själva välja hur de vill vårda sina barn. Det innebär att kommunen själv, inom ramen för avsatta medel för barnomsorg, skulle kunna bevilja vårdnadsbidrag till de familjer som så önskar. Alla skulle tjäna på detta. Kommunen får möjlighet att ersätta en dyr plats i den kommunala barnomsorgen med ett billigt vårdnadsbidrag. Det innebär också att de barn som av olika skäl inte kan vara på daghem, t.ex. på grund av allergi eller infektionskänslighet, får möjlighet att vara i sin hemmiljö. I enlighet med den kommunala självstyrelsen bör varje kommun själv bestämma vårdnadsbidragets utformning, inom ramen för befintlig budget för barnomsorgen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barnomsorgsgarantin, att hos regeringen begär förslag till ett kommunalt vårdnadsbidrag i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Ub212 · 1997-10-06 00:00:00 — Det statliga vårdnadsbidraget som infördes men sedan avskaffades tillkom dels för att tillgodose de småbarnsföräldrar som ville stanna hemma , dels för att minska barnomsorgskostnaderna för staten och kommunerna. Vårdnadsbidraget var en del i den barnomsorgslag som den borgerliga regeringen genomförde, där privat och offentlig barnomsorg på lika villkor fick ta del av den kommunala subventionen. Detta har också avskaffats. Således finns enbart kommunernas skyldighet kvar att fr.o.m. erbjuda alla barn barnomsorg. Den kommunala kostnaden för barnomsorgen har i och med detta blivit mycket hög. En barnomsorgsplats kostar , medan vårdnadsbidraget kostade . Socialdemokraterna valde att behålla den tvingande barnomsorgsgarantin utan att återinföra det statliga vårdnadsbidraget. Utbyggnad av den kommunala barnomsorgen framtvingades med åtföljande höga kostnader och är en bidragande orsak till kommunernas försämrade ekonomi. Ett kommunalt vårdnadsbidrag skulle hjälpa kommunerna att klara det åtagande som barnomsorgsgarantin innebär och ge föräldrarna möjlighet att själva välja hur de vill vårda sina barn. Den höga kostnaden för en plats i den kommunala barnomsorgen skulle kunna ersättas med ett vårdnadsbidrag till lägre kostnad. Varje enskild kommun skulle givetvis själv bestämma vårdnadsbidragets utformning. Ett vårdnadsbidrag skulle gynna både kommunerna och föräldrarna. I detta sammanhang vill jag också betona att ett vårdnadsbidrag måste kopplas till en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader. Avdragets värde bör vara högre än vårdnadsbidraget. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ett kommunalt vårdnadsbidrag, att hos regeringen begär förslag till avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad som anförts i motionen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.