mot · GL02N283 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 21, Energi 3 Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi för 3.1 Anslaget B.1 Bidrag för att minska elanvändningen 3.1.1 Bidrag för konvertering från elvärme samt bidrag till fjärrvärmeanslutning 3.1.2 Anslagsberäkning för B.1 Bidrag för att minska elanvändningen 3.2 Anslaget B.2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 3.2.4 Upphandlingsförfarande för ny elproduktionsteknik 3.2.5 Anslagsberäkning för B.2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 3.3 Anslaget B.3 Åtgärder för effektivare energianvändning 3.3.1 Teknikupphandling av energieffektiv teknik 3.3.3 Anslagsberäkning för B.3 Åtgärder för effektivare energianvändning 3.4 Anslaget B.4 Energiforskning 3.4.1 Motoralkoholproduktion från skogsråvara 3.4.2 Anslagsberäkning för B.4 Energiforskning 3.5 Anslaget B.5 Bidrag till Energiteknikfonden 3.6 Anslaget B.6 Introduktion av ny energiteknik 3.6.1 Kompletterande användning av anslaget för introduktion av ny energiteknik 3.6.2 Anslagsberäkning för B.6 Introduktion av 3.7 Nytt anslag B.10 Bidrag till investeringar i solvärme 3.7.1 Investeringsstöd för solvärme 3.7.2 Anslagsberäkning för nytt anslag B.10 Bidrag till investeringar i solvärme 3.8 Fördelning på anslagsområden inom utgiftsområde 21 Energi Regeringens energipolitik, som sedan det energipolitiska beslutet också är energipolitik, är inte en politik för omställning av energisystemet, utan en politik som i bästa fall kan leda till stängning av två kärnkraftsreaktorer med bibehållen eller förstärkt elbalans till priset av ökade koldioxidutsläpp. Det är för övrigt något missvisande att kalla regeringens politik på energiområdet för energipolitik, en bättre benämning är elpolitik. de grönas energipolitik innebär till skillnad från den av regeringen presenterade politiken en total omställning av energisystemet till elproduktion med förnybara energislag och en slutgiltig avveckling av kärnkraften . Vi har i vår energipolitiska motion (1996/97:N27) visat hur minst tre kärnkraftsreaktorer avvecklas som koldioxidutsläppen från energisektorn minskar. Det innebär att vi utöver regeringens förslag vill avveckla ytterligare minst en reaktor. Detta måste betraktas som helt i enighet med vad Linje 2 lovade inför folkomröstningen och borde därför kunna få majoritetens stöd i . Lägre ambitionsnivå än så kan inte vara rimlig! Den strategi de gröna föreslår för kärnkraftsavvecklingen skiljer sig från regeringens och omfattar hela avvecklingen, inte bara inledningen. Vår strategi innebär ett aktivt utnyttjande av marknadsekonomiska styrmedel för huvuddelen av kärnkraftsavvecklingen utifrån grunduppfattningen att alla energislag skall betala sina fulla kostnader. Detta borde vara självklart även för gamla partier vars ideologi bygger på traditionell marknadsekonomi. En avvecklingslag utnyttjas, även i vårt förslag, i inledningen av avvecklingen och som komplement till de ekonomiska styrmedlen. Vårt förslag innebär att kärnkraftselen kompenseras med minskad elanvändning genom såväl konvertering från eluppvärmning som effektivisering och hushållning samt genom utbyggnad av ny elproduktion med förnybara energislag. presenterade dessutom i den energipolitiska motionen ett fullt ut finansierat omställningsprogram omfattande ca (om ansluter sig till förslag till styrmedelspaket) alternativt ca (om inte ansluter sig till förslag till styrmedelspaket), alltså ca 1,6 alternativt 3,7 miljarder utöver regeringens förslag. Vi hävdar att den svenska atomansvarighetslagstiftningen i grunden skall revideras med inriktning mot att kärnkraftsproducenterna skall betala sina egna riskkostnader och ta ett fullt skadeståndsansvar i händelse av en reaktorolycka. Det är orimligt att de som investerar i solvärme, vindkraft eller biobränslen skall bekosta sina egna försäkringar fullt ut, medan ägare av kärnkraftverk skall undantas från denna skyldighet. Marknaden, som påstås försvara kärnkraften, bör själv få bedöma det verkliga marknadsmässiga priset på el från kärnkraften. internationella åtaganden på klimatområdet skall ligga fast. skall driva en nationell politik som gör att dessa åtaganden uppfylls. Ursäkter av typen men dom andra gör ju inte kan inte utgöra grund för att svika internationellt givna löften. Vi accepterar således inte satsningar på fossilgas. Vi anser att den biologiska mångfalden skall skyddas i enlighet med de konventioner som skrivit under. I linje med detta motsätter vi oss utbyggd vattenkraft på det sätt som regeringen drivit igenom, tvärtom vill vi grundlagsskydda de sista orörda älvarna. Vi ser, vilket redovisas detaljerat i vår energipolitiska motion (1996/96:N27), en god utvecklingspotential för hushållning, effektivisering, biobränslen, stor- och småskalig vindkraft samt även modern solvärme- och solcellsteknik. Likströmsförbindelsen mellan och måste stoppas. ser en stor risk för att ett ännu större behov av kärnkraft uppstår för att tillgodose marknaden nere på kontinenten. Vidare kommer kabeln att leda till ökade svavelutsläpp som en följd av att elproduktionen i domineras av kolkondenskraft samt kraftvärme baserad på olja och gas. Projektet faller dessutom under Esbokonventionen om gränsöverskridande miljöpåverkan, vilket innebär att det krävs en bred internationell miljöprövning av projektet. Vi har utvecklat vår kritik mot Polenkabeln i en separat motion till 1997/. Med det sagda avstyrker vi förslagen i budgetpropositionen avsnitt 3.3, utgiftsområde 21, om såvitt avser Polenkabeln. 3 Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi för Höjda energiskatter inom ramen för en skatteväxling är det viktigaste enskilda styrmedlet för att främja en omställning av energisystemet. Skatteväxlingen förskjuter, i vissa fall på ett radikalt sätt, konkurrenskraften mellan olika energislag, som den allmänt gör energiförbrukning dyrare och därmed ger incitament till energibesparing och -effektivisering. Som komplement till skatteväxlingen behövs också andra styrmedel i form av lagstiftning och statliga bidrag till investeringar, forskning, m.m. Behovet av statliga bidrag är starkt beroende av vilka incitament som ligger i botten i form av höjda energiskatter inom ramen för en skatteväxling. Regeringen har presenterat ett förslag på ca . Eftersom regeringens energipolitik enligt energipropositionen (1996/97:84) saknar någon uttalad inriktning när det gäller energibeskattningen, antar vi att regeringen menar att de statliga bidragen skall vara tillräckliga för att uppnå de uppställda målen utan de extra incitament som en större skatteväxling skulle medföra. Vi kommer att område för område granska regeringens förslag från den utgångspunkten. Vi kommer också att område för område presentera våra motförslag. Detta görs i två varianter, utan resp med en ökad energibeskattning inom ramen för en skatteväxling. De stödåtgärder till investeringar vi föreslår är inte av permanent karaktär. De är stimulanser för att understödja och påskynda en utveckling som fortgått även utan statliga bidrag. Det är alltså inte fråga om att upprätthålla en i grunden olönsam produktion, utan snarare att forcera en expansion. Investeringsstöden är tidsbegränsade till för att motverka eventuella prisstegringar på grund av bidragen. Principen bör vara att stödnivåerna successivt trappas av då marknaden nått en punkt då utvecklingen drivs i tillräcklig takt av sig själv. 3.1 Anslaget B.1 Bidrag för att minska elanvändningen 3.1.1 Bidrag för konvertering från elvärme samt bidrag till fjärrvärmeanslutning Totalt förbrukas ca el för uppvärmningsändamål i bostäder och lokaler. Enligt bedömningen i en rapport från Fjärrvärmeföreningen1 är det, med hänsyn till fastigheternas belägenhet m.m., möjligt att konvertera ungefär av den nuvarande eluppvärmningen till fjärrvärme. Därutöver är det möjligt att konvertera ytterligare ungefär från oljeeldning, kombipannor och annan uppvärmning till fjärrvärme. Ur miljösynpunkt är konvertering till fjärrvärme främst intressant om det ger en ökad användning av biobränslen i fjärrvärmenätet, dels för produktion av värme, dels för samtidig produktion av elektrisk kraft i kraftvärmeverk. Det är inte i första hand värmeunderlaget som är den begränsande faktorn för utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärme. Det är troligen snarare tillgången på biobränslen. För att klara den långsiktiga kärnkraftsavvecklingen anser vi därför att inriktningen bör vara att i första hand konvertera de elvärme som är möjliga till fjärrvärme. Därutöver bör ytterligare elvärme kunna konverteras till individuell biobränsleeldning och till solvärme. Inriktningen för den närmaste femårsperioden bör vara att konvertera elvärme, huvuddelen till fjärrvärme. Detta kräver enligt vår bedömning statliga bidrag och planeringsram enligt tabell a. B Förslag till bidragsnivåer och planeringsram (milj. kr). Effektvakt småhus, m.m. Konvertering till vattenburet inkl. värmeproduktion Bidraget för byte till vattenburet system avser hus med direktverkande el som inte är möjliga att ansluta till fjärrvärme. Bidrag på av kostnaderna skall enligt propositionen kunna utgå för byte av värmeanläggning till vattenburet system samt för anordning för värmeackumulering. Däremot skall inget bidrag lämnas för värmeproduktionsanläggning, t.ex. panna, värmepump eller solvärmeanläggning, inte heller för installation av skorsten om det blir nödvändigt. Att byta värmesystem är förenat med stora kostnader. Vi befarar att det föreslagna bidraget på inte är tillräckligt för att göra bytet privatekonomiskt intressant, i synnerhet som det inte gäller själva värmeproduktionsanläggningen och eventuell skorsten. Bristen på ekonomiska styrmedel i form av högre energiskatter i regeringens förslag gör det särskilt troligt att det föreslagna bidraget inte är tillräckligt. Med den skatteväxling vi föreslår är det större chans att incitamenten för ett byte blir tillräckligt stort med ett bidrag på . Om vårt förslag om skatteväxling avslås bör bidraget vara . Vi föreslår att bidraget även skall kunna utgå till panna/eldstad för biobränsle, för skorsten till sådan panna samt för solvärmeanläggning. När det gäller konvertering till fjärrvärme har regeringen i förordning fastställt att bidragsnivån skall vara , dock högst för konvertering från direktverkande el respektive högst om vattenburet värmesystem finns i byggnaden. anser att denna nivå är tillräcklig i kombination med vårt skatteväxlingsförslag, men att den bör höjas till om vårt skatteväxlingsförslag avslås. Vi anser vidare att man i utformningen av stödet för konvertering till fjärrvärme bör överväga att använda teknikupphandling för att göra omställningen billigare. Ett prestationsbundet stöd direkt till energileverantörerna skulle kunna vara ett sätt att ge dem incitament att effektivt driva omställningen. 3.1.2 Anslagsberäkning för B.1 Bidrag för att minska elanvändningen Regeringen har inte närmare preciserat hur man har beräknat den föreslagna planeringsramen om 1 650 milj. kr för femårsperioden. Vår inriktning är som ovan nämnts att åtminstone elvärme bör konverteras , huvuddelen till fjärrvärme. Det motsvarar ca 100 000 småhus. Den genomsnittliga kostnaden för konvertering av direktelvärme till fjärrvärme i ett småhus uppskattas i till ca inkl. moms. Härav ligger i huset och resten för att distribuera fjärrvärmen fram till huset. Vid konvertering till individuell uppvärmning bortfaller fjärrvärmedelen men tillkommer kostnader för värmekälla och ackumulatortank. En del hus som kommer att konverteras till fjärrvärme har redan vattenburen eluppvärmning och där blir konverteringskostnaden lägre. Om man vid en grov uppskattning räknar med investeringar på i genomsnitt per hus, blir den totala kostnaden för konverteringen . För en bidragsnivå på fordras en planeringsram om . Utan höjda energiskatter krävs ett högre bidrag på åtminstone , vilket kräver en planeringsram på . I budgetförslag , vilket omfattar en skatteväxling, föreslår vi att , dvs. utöver regeringens förslag, tillförs anslaget B.1 Bidrag till att minska elanvändningen. beräknar vi att anslaget behöver tillföras 510 respektive , dvs 110 respektive utöver regeringens beräkning. 3.2 Anslaget B.2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor I kraftvärmeverk kopplade till fjärrvärmenät producerades ca el, huvudsakligen med hjälp av fossila bränslen. I befintliga anläggningar går det dock att producera upp till el. Drygt hälften av denna mängd kan utan större ombyggnader produceras med hjälp av biobränslen. Biobränslebaserad kraftvärme är en miljöacceptabel energiproduktion som ger ett effektivt energiutnyttjande eftersom den värme som bildas som biprodukt vid elgenereringen direkt kan tas till vara i fjärrvärmenäten. För att kunna ersätta kärnkraften på ett miljövänligt sätt är det därför nödvändigt att utnyttja all möjlig potential för biobränslebaserad kraftvärme och att därvid också försöka få ut så stor andel elektricitet som möjligt ur biobränslet. Potentialen för biobränslebaserad kraftvärme begränsas dels av fjärrvärmeunderlaget, dels av tillgången på biobränslen. Våra bedömningar tyder på att det snarare kommer att bli tillgången på biobränslen än fjärrvärmeunderlaget som i första hand sätter en gräns för den möjliga utbyggnaden. Vi har med ledning av uppskattningar antagit den praktiskt möjliga potentialen till biobränslen för el- och uppvärmningsändamål. Efter avsättning av en del för ökad individuell biobränsleeldning samt avdrag för förluster, återstår en möjlighet att öka produktionen av el och värme i biobränslebaserad kraftvärme med ca . Nuvarande teknik ger ett ungefärligt utbyte av en tredjedel elektricitet och två tredjedelar värme. Med denna teknik skulle det alltså vara möjligt att med tillgängliga biobränsleresurser producera ca el . Elandelen skulle dock kunna ökas till hälften med användning av ny biogaskombiteknik. Dilemmat är dock att denna teknik ännu bara är på försöksstadiet. Innan den kan komma i kommersiell drift behövs uppförande av en eller flera fullskaliga demonstrationsanläggningar med sannolikt fleråriga testningar och förbättringar. Genom att möjligt påbörja en sådan utveckling och att reservera utrymme för den när den är färdigutvecklad, kan utbyggnad med biogaskombiteknik ge ett värdefullt ökat tillskott av elektricitet under den senare delen av kärnkraftsavvecklingen. Vi har därigenom räknat med en totalt ökad elproduktion från biobränslebaserad kraftvärme på , varifrån genom ökat utnyttjande av befintliga anläggningar, i nybyggda konventionella anläggningar och i nybyggda biogaskombianläggningar. Totalt ger detta ett tillskott på biobränslebaserad fjärrvärme. Inriktningen för den närmaste femårsperioden bör vara att öka elproduktionen i biobränslebaserad kraftvärme med varav i befintliga anläggningar och i nybyggda anläggningar. De nya anläggningarna kräver enligt vår bedömning statliga bidrag och anslag enligt tabell b. Tabell B. Investeringsbidrag till biobränslebaserad kraftvärme. Förslag till bidragsnivåer och anslag (milj. kr). Lönsamheten för ny biobränslebaserad kraftvärme styrs till stor del av beräknade framtida priser på el och värme från konkurrerande energislag. Den framtida energibeskattningen spelar en avgörande roll. Utan ökade energiskatter enligt vårt förslag bedömer vi regeringens förslag till bidrag på /kW som otillräckligt. Visserligen har några kraftvärmeverk byggts med denna bidragsnivå, men de kunde utnyttja de låga byggpriserna vid upphandlingen . får man räkna med högre byggpriser, vilket kräver åtminstone samma bidragsnivå som i den förra bidragsomgången, /kWh. Om å andra sidan tillstyrker en ökad energibeskattning enligt vårt förslag om skatteväxling, torde en väsentligt lägre bidragsnivå, här uppskattad till /kW, vara fullt tillräcklig för att kunna räkna hem lönsamhet i ett projekt. Med föreslagna bidragsnivåer och utbyggnadstakt beräknar vi att en planeringsram om behövs , dubbelt så mycket om avslår vårt förslag om höjd energibeskattning. Vår bedömning av effekten av de nedan redovisade åtgärderna för vindkraft är en ökad årlig elproduktion om ca . Totalt bedömer vi att potentialen är ökad årlig elproduktion för att ersätta kärnkraftsel. Avregleringen av elmarknaden och uppdelningen mellan nätbolag och elhandelsbolag har lett till att små producenter kommit i kläm. Den nya ellagen (1994:618) har inte fungerat som avsåg. För att små elproduktionsanläggningar skall kunna byggas ut snabbt måste små oberoende elproducenter få rimliga möjligheter att konkurrera och inte vara utlämnade åt de stora kraftbolagens godtycke och delvis motstående intressen. förutsätter att regeringen vidtar åtgärder så att problemen för de små elproducenterna löses. Därvid bör särskilt beaktas möjligheten att införa någon form av system som garanterar de små producenterna rimliga avräkningspriser. Regeringens neddragning av nivån på investeringsstödet för vindkraft är mer än vad branschen klarar av. föreslår en stödnivå om samt ett anslag på , totalt över femårsperioden. Till följd av vindkraftens kontinuerligt förbättrade lönsamhet, förutser vi att nivån på investeringsbidraget för dagens tillämpningar av vindkraften kan sänkas successivt. För nya tillämpningar, t.ex. havsbaserad vindkraft m.m., kan stödet behövas behållas till en senare tidpunkt än vad som gäller för dagens tillämpningar av vindkraft. Om ansluter sig till styrmedelspaket för att avveckla kärnkraften, räcker det enligt våra beräkningar med en stödnivå om , vilket medför att anslaget kan reduceras till , dvs. en planeringsram om totalt . Våra förslag beträffande investeringsstöd till vindkraft sammanfattas i tabell 3. Tabell C. Investeringsstöd till vindkraft. Förslag till stödnivåer och anslag (Mkr). Också när det gäller tillämpningen av stödet föreslås inskränkningar i propositionen. gäller att stödet går till installationer med effekt på 60 kW eller större. Denna nivå vill regeringen höja till 200 kW, vilket utesluter en stor del av den växande småskaliga vindkraftmarknaden. Det är för övrigt på denna marknad som de svenska tillverkarna av vindkraftverk är som starkast. Vi föreslår att den nedre effektgränsen för vindkraftverkens storlek tas bort. accepterar inte regeringens utbyggnadsplaner beträffande småskalig vattenkraft. Inte någon som helst utbyggnad av vare sig småskalig eller storskalig vattenkraft som innebär ytterligare åverkan på ekosystemen i våra vattendrag kan försvaras. De fyra stora orörda norrlandsälvarna bör dessutom grundlagsskyddas mot vidare exploatering. Däremot är vi positiva till förnyelse av äldre teknik i de befintliga vattenkraftverken, under förutsättning att det inte har negativa effekter på naturmiljön. Som konsekvens av detta tar vi bort de regeringen avsatt för utbyggnad av småskalig vattenkraft från planeringsramen för anslaget B 2 för perioden 19982002. 3.2.4 Upphandlingsförfarande för ny elproduktionsteknik med förnybara energislag anser att bidraget inte bara skall kunna tillämpas på ny elproduktionsteknik, utan på all ny produktionsteknik för förnybara energislag. Anslagsnivån är lika, dvs. en total planeringsram om för perioden 19982002. 3.2.5 Anslagsberäkning för B.2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor Regeringen har inte specificerat anslaget annat än beträffande planeringsramarna för . Därför har vi på grundval av regeringens planeringsramar proportionerat regeringens förslag för på de ingående delarna biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft, småskalig vattenkraft och upphandlingsförfarande för ny elproduktionsteknik. planeringsramar har beskrivits och motiverats ovan. I budgetförslag föreslår vi att , dvs. utöver regeringens förslag, tillförs anslagsområdet B.2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor. beräknar vi anslagsområdet till . Anslagets fördelning på olika ändamål för regeringen respektive framgår av tabell 4. Specifikation till anslaget B.2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor. Upphandlingsförfarande för ny elproduktionsteknik (Regeringens förslag beräknat av oss genom proportionering av angivna planeringsramar. förslag som avvikelse från regeringen. Belopp angivna i Mkr.) 3.3 Anslaget B.3 Åtgärder för effektivare energianvändning 3.3.1 Teknikupphandling av energieffektiv teknik arbete med teknikupphandling av energieffektiv teknik på energiområdet har varit framgångsrik. Detta åttaåriga uppbyggnadsarbete raserades slutgiltigt i samband med det energipolitiska beslutet . anser att man i det fortsatta teknikupphandlingsarbetet bör ta upp det gamla programmets inriktning och tilldela det rimliga resurser, motsvarande , dvs. en total planeringsram om . Ett sätt att utveckla det befintliga teknikupphandlingsprogrammet är att bredda det avseende internationell samverkan, på sätt som gjorts i (). Det borde vara självklart att alla kommuner hade såväl energi- som miljörådgivare (de minsta kommunerna kan ha gemensamma). De tidigare obligatoriska energirådgivarna tillkom på statligt initiativ 1977, men drogs in i de flesta kommuner när det statliga bidraget upphörde . Att spara på energi och effektivisera vår användning är inte bara en , utan också en nationell och internationell angelägenhet. På central nivå bör den kommunala energirådgivningen upp med specialkompetens och resurser för att stödja kommunerna utifrån deras varierande förutsättningar. Vidare bör det vara en viktig uppgift för den statliga energimyndigheten att initiera och stödja energirådgivning via miljöorganisationer, branschorganisationer, yrkesförbund m.fl. I övrigt har vi ingen anmärkning mot regeringens förslag till inriktning för bidrag till energirådgivning. När den energirådgivning som vi krävt nu återupptas, vill vi understryka att det är ett långsiktigt åtagande som kräver kontinuitet, fasta politiska signaler och en successivt uppräknad anslagsnivå. Vi föreslår inledningsvis , totalt över perioden 19982002 till energirådgivning. Till central information och rådgivning anser vi det tillräckligt med de , totalt , som regeringen föreslår. Vi delar regeringens bedömning beträffande vikten av kunskapsförmedling, provning, testning och märkning av energikrävande produkter. bör anvisas för detta ändamål . 3.3.3 Anslagsberäkning för B.3 Åtgärder för effektivare energianvändning Regeringen har inte specificerat anslaget annat än beträffande planeringsramarna för perioden 19982002. Därför har vi på grundval av regeringens planeringsramar proportionerat regeringens förslag för på de ingående delarna teknikupphandling av energieffektiv teknik; provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning; information och utbildning samt energirådgivning. planeringsramar har beskrivits och motiverats ovan. I budgetförslag föreslår vi att , dvs. utöver regeringens förslag, tillförs anslaget B.3 Åtgärder för effektivare energianvändning. beräknar vi att anslaget kan bibehållas på samma nivå, dvs. Anslagets fördelning på olika ändamål för regeringen respektive framgår av tabell 5. Specifikation till anslaget B.3 Åtgärder för effektivare energianvändning. Provning, märkning och cert. (Regeringens förslag beräknat av oss genom proportionering av angivna planeringsramar. förslag som avvikelse från regeringen. Belopp angivna i Mkr.) 3.4 Anslaget B.4 Energiforskning 3.4.1 Motoralkoholproduktion från skogsråvara Det behövs ny kunskap inom hela området biobaserade drivmedel. Såväl miljöeffekter som produktionsteknik och distributionssystem behöver utredas och utvecklas. Det är viktigt att ha ett brett synsätt på alternativa drivmedel för vårt framtida drivmedelssystem. Lösningen är förmodligen inte ett enda alternativt drivmedel, utan snarare en kombination av olika drivmedel i olika sammanhang. Den största resursbasen för ett svenskt förnybart drivmedelssystem är skogen. Därför är det av största vikt att forskning och utveckling på drivmedel från skogsråvara intensifieras.