mot · GL02Jo775 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 20Allmän miljö- och naturvårdRegeringens förslagAnslagsförändringA 1Statens naturvårdsverk(ram)268 104+50 000A 2Miljöövervakning m.m.(ram)85 452+60 000A 3Bidrag till kalkningsverksamhet försjöar och vattendrag(ram)140 000A 4Investeringar och skötsel förnaturvård(ram)291 473+200 000A 5Koncessionsnämnden förmiljöskydd(ram)19 014A 6Kemikalieinspektionen(ram)80 011A 7Visst internationellt miljösamarbete(ram)37 762A 8Stockholms internationellamiljöinstitut(obet)12 000B 1Statens strålskyddsinstitut(ram)78 055B 2Statens kärnkraftinspektion:Förvaltningskostnader(ram)75 479B 3Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning(ram)63 950B 4Visst internationellt samarbete ifråga om kärnsäkerhet m.m.(ram)26 752Akut miljöforskning, SNV+10 000Miljösanering+200 000Bidrag till miljörådgivning+50 000Summa:1 178 052+570 000SammanfattningFör föreslår att tillförs för sin ordinarieverksamhet. Vi menar att myndighetens aktivitet är av storvikt för miljöarbetet i . Myndigheten tillförs också ettnytt anslag för akut forskning på miljöområdet på 10miljoner kronor. Dels för att det under de senaste årenfunnits behov av akut forskning och dels för att förebygga etteventuellt glapp i miljöforskningen då ansvaret läggs över påMISTRA ().Regeringen anslår för kalkningsverksamheten perbudgetår . Den nuvarande verksamheten fyllerstora behov och anslagsbehovet ligger på en nivå av 200 miljoner per år.Regeringen hänvisar till resterande anslag och menar att denbudgeterade nivån är tillräcklig. delar inte den bedömningen.Den information som vi fått ta del av säger att anslagsreserver från tidigare årtillkommit på grund av verksamhetens känslighet vad gäller väderlek, vilketinnebär att det inte handlar om ett överskott på tidigare anslag utan om enförskjutning vad gäller verksamheten. lägger till 60 miljonerkronor för kalkningsverksamheten under 1998.Budgetposten Investeringar och skötsel för naturvård innehåller reger-ingens satsningar på inköp av skyddsvärd naturskog. ökningbestår av överförda medel från administration och personalkostnader somtidigare legat under annan anslagspost. vill aktivt bevara deresterande naturskogarna för den biologiska mångfaldens skull. I Sverigefinns i dagens läge endast spillror kvar och de bör skyddas.Vänsterpartiet tillför anslaget för inköp av skyddsvärdskog.Så sent som i regeringens vårproposition 1997 fanns en anslagspost underutgiftsområde 20 för sanering av miljöskadade områden. Den posten har försvunnit och i stället ärverksamheten tänkt att skötas under fonden för ekologisk omställning ochutveckling. vill att även fortsättningsvis skaha det övergripande ansvaret för kartläggning, administration och prioriteringvad gäller sanering av miljöskadade områden. Det innebär att vi återinför enanslagspost för detta ändamål under utgiftsområde 20 (Allmän miljö- ochnaturvård). tillförs i jämförelse medregeringens tidigare aviseringar och summan blir . Dettafinansieras via medel från fonden för ekologisk omställning och utveckling.Vänsterpartiet har tidigare motionerat om möjligheten för kommuner attanställa miljö- och energirådgivare för att kunna verkställa regeringens inter-nationellt avtalade verksamhet vad gäller Agenda 21-arbete. I propositionenfinns , enligt överenskommelse kring avvecklingen av kärnkraften, medelför att anställa energirådgivare på halvtid i kommunerna. Vänsterpartietföreslår att lika mycket pengar avsätts för att möjliggöra kommunalamiljörådgivare. Sammanlagt ökar anslagen med 570 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag.InledningMiljöfrågornas centrala roll vad gäller lokal och globalpolitik har framkommit med all önskvärdtydlighet. Och trots ett antal internationella konferenser ochavtal kring specifika eller övergripande miljö- ochresursfrågor är det mesta fortfarande ogjort. har påområden som kärnkraftsavveckling och minskning avsvavelutsläpp visat framfötterna, vilket tyckerär positivt. På andra områden, som resursförbrukning,konsumtion eller koldioxidutsläpp, är situationen däremot enannan. Tyvärr visar regeringen inte i denna propositionnågon förändring vad gäller helhetssynen påmiljöproblematiken. Snarare återspeglar åretsbudgetproposition att regeringen planerar för det kommandevalåret. Pengar samlas i fonden för ekologisk omställningoch utveckling för att kunna delas ut av regeringen undervalturnéer runt om i landet. Även om vi är positiva tillregeringens satsningar på miljöområdet så ifrågasätter vi detsättet att driva miljöpolitik på.Internationellt sett är det av stor vikt vilken politik för på ettnationellt plan. Att gå före och visa på det goda exemplets makt är ett bra sättatt driva miljöpolitik på. Det gör också att "devisen" tänk globalt - handlalokalt får en innebörd. I miljökretsar används numera begreppet "rättvistmiljöutrymme" för att konkretisera vad miljöpolitikens mål, den hållbarautvecklingen, handlar om. Begreppet utgår ifrån de globala miljöproblemen,för att sedan ange vilket rörelserum som vi som enskilda individer har attröra oss med. Ett exempel kan vara att pappersförbrukningen per person intebör uppgå till /år eller att din förbrukning av fossilt bränsle fårvara i genomsnitt . För att uppnå det "rättvisa miljö-utrymmet" krävs flera åtgärder:- effektivisering av vår nuvarande förbrukningsnivå för att t.ex. minskaenergi- eller pappersförbrukning-- avveckling av miljöförstörande eller kraftigt energislukande verksamheter-- förändringar av levnadsmönster, internationella handelsregler.-Det rättvisa miljöutrymmet (hållbar utveckling) måstepåbörjas nu men det kommer att ta innan vi helt harställt om vårt samhälle så att våra handlingar inte inkräktarpå andra världsdelars möjligheter till utveckling.Vänsterpartiet tycker att rättvist miljöutrymme på ett tydligt sätt beskriverkomplexiteten i miljöfrågorna och gör det möjligt för enskilda individer atthandla utifrån ett solidariskt perspektiv. Dessutom tycker vi att det soli-dariska perspektivet i begreppet är positivt. Det är inte lätt att komma ihåg,eller ens veta om, konsekvenserna av vårt dagliga handlande omkonsekvenserna sker i t.ex. andra världsdelar. Därför tycker vi att begreppeträttvist miljöutrymme ska användas i stället för det begrepp som regeringenanvänder: faktor 4 eller faktor 10, ett begrepp som går ut på att vi ska hasamma verksamheter som men att de ska miljöeffektiviseras. Vänster-partiet tror inte att den hållbara utvecklingen löses genom det synsättet, vitror att en del verksamheter eller konsumtionsmönster bör ifrågasättas.Därmed inte sagt att vi går emot regeringens ambitioner att det vi gör skaeffektiviseras.Vänsterpartiet ser positivt på miljöfrågornas roll i utvecklingen av dethållbara samhället. Dels för att investeringar i miljöomställning skapar jobb,vilket ger positiva effekter i hela samhället, och dels för att förutsättningenför det hållbara samhället är minskad resursförbrukning och miljövård.Avvecklingen av kärnkraften är ett bra exempel på vad vi menar. Omställ-ningen till energisystem som ingår i kretsloppet är nödvändig och vårakärnkraftverk måste avvecklas förr eller . Ingen anläggning i världenhåller i all evighet. Avvecklingen av kärnkraften betyder att alternativaenergikällor måste byggas ut eller uppfinnas, att ny teknik vad gällerenergibesparingsåtgärder måste utvecklas och stora delar av vår infrastrukturomvärderas.Många är oroliga för avvecklingen av kärnkraften. Det är inte vi. Snararetror vi att den kan vara en början på en större regional spridning avenergikällor vilket gör oss mindre sårbara för såväl politiska kriser somregelrätta krig eller naturkatastrofer. Förhoppningsvis kan detta också ledatill att flera regioner i vårt land får ny produktion och nya arbetstillfällen.Attvi är positiva betyder inte att vi inte ser problemen - det kommer att blibitvissvårt att avveckla kärnkraften.Regeringen har aviserat en proposition kring uppsatta miljömåltill . Vi avvaktar det förslaget och avstår från att göra eventuellakommentarer . Men vi tror att en översyn är bra. Framför alltmåste vi kontrollera och utvärdera utvecklingen, dvs. hur vi följervåra uppsatta mål. Tilläggas kan att kommenteratmiljömålen och menar att ett flertal av våra miljömål inte kommer att nåsinom uppsatt tid, vilket oroar oss.Det hållbara SverigeRegeringen har satsat relativt settmycket pengar på utvecklingen av det hållbara Sverige.Först, i samarbete med , kominvesteringsbidrag för främjandet av omställning i ekologiskthållbar inriktning (94/95), . I budgetenom sysselsättning presenterade regeringensitt förslag på en miljardsatsning i det som kom attkallas "stöd för investeringar för en ekologiskt hållbarsamhällsutveckling", den så kallade kretsloppsmiljarden.Och i vårbudgeten aviserade regeringen en satsningmed på Fonden för ekologiskomställning och utveckling.Dessa satsningar är i huvudsak bra och innebär stora möjligheter attanpassa vårt samhälle utifrån de krav på miljön som vi ställer. Men iblandverkar det som om regeringen krånglar till miljöarbetet i onödan. De 5,4miljarderna är symptomatiska för detta: budgetposten Sanering och åter-ställning av miljöskadade områden har sedan den förra budgeten lyfts bortfrån UO 20 och lagts in i fonden för ekologisk omställning och utveckling.Enligt regeringens proposition 1996/97:1 skulle denna post ha legat på ennivå av nästan . Anslagsanspråken låg då pånärmare för att påbörja arbetet med att åter-ställa de 2 000 identifierade miljöskadade platser som kartlagts av . "Fonden för ekologisk omställning och utveckling ska inte utgå tillpåbörjade insatser. Inte heller till åtgärder som ändå måste vidtas för attuppfylla lagstiftning och föreskrifter, liksom inte heller löpande underhålls-insatser." Allt enligt propositionen. Det är naturligtvis en definitionsfråga omsaneringen av de miljöskadade områdena påbörjats eller inte och detväsentliga är kanske att verksamheten sker. Men vi ifrågasätter regeringenssätt att hantera frågan. förarbete vad gäller miljösaneringmåste nu gå via kommunerna. Blir inte det en onödig omväg?En stor brist i regeringens förda politik är att alltför många miljöfrågorbehandlas som projekt och inte som delar av en gemensam verksamhet.Dock har regeringen rätt när man pekar på kommunernas kompetens i denlokala kännedomen om miljöåtgärder av vikt samt samordning av dessa.Trots detta skulle förorda ett längre perspektiv vad gällermiljöfrågorna än de nuvarande tre åren. Vi skulle gärna se att kalkning ellermiljösanering och energieffektivisering inte skulle behöva betalas för attregeringen vill visa sig på styva linan och anslå enorma summor för fondenför ekologisk omställning och utveckling.Dessutom finns det en dubbelmoral i regeringens arbete när man pratar omomställning av i ekologisk inriktning som man fortsätter attprioritera nybyggnation av vägar, inte höjer den rörliga delen av energi-kostnaden eller bensinpriset och så vidare. Regeringen pratar om skatte-växling men verkligheten säger något annat. saknar förslagetom avfallsskatt som så tydligt aviserades i vårpropositionen. Vi har förståelseför att regeringen står maktlös inför EU-byråkratin men påpekar att det är avyttersta vikt att regeringen gör vad som står i dess makt för att påskyndaprocessen att införa en avfallsskatt. Annars riskerar förtroendet för rege-ringen och dess miljösatsningar att grumlas. Vi vill passa på att redan nupåpeka för regeringen att den föreslagna nivån, som visserligen inte aviseratsän förutom en budgetpost på , torde vara tilltagen iunderkant. Enligt förslag i vårbudgeten skulle en avfallsskattkunna ge statskassan under ett år.AnslagsområdenA 1. naturvårdsverkNaturvårdsverket har haft sammabesparingskrav på sig som övriga myndigheter. Skillnaden äratt miljöfrågorna, enligt regeringsförklaringar och skrifterfrån regeringen, ska vara prioriterade samt att verket irelation till övriga verk är litet. Naturligtvis är miljöarbetemycket mer än verksamhet. Trots detta ärverkligheten den att verket är tongivande i miljöarbetet ochen förutsättning för kommuner och organisationer att arbetaaktivt med miljöfrågor. menar vi att besparingarna påNaturvårdsverket bör räcka och därför lägger vi till 50miljoner kronor.A 2. MiljöövervakningRegeringen återkommer i en proposition om förändrademiljömål . Dock redovisas attNaturvårdsverket haft svårt att genomföra av riksdagenuppsatta mål för miljöövervakningen, med hjälp avbesparingar på andra områden samt med hjälp av medel frånen tillfällig strukturfond för den nationella och regionalamiljöövervakningen. Vi förutsätter att regeringen prioriterardetta område, speciellt eftersom miljöforskningen kankomma att bli lidande av omorganisering dåverksamheten förs från till MISTRA.A 3. KalkningDet är bra att regeringen inte sänker anslaget till kalkningenenligt förslagen i tidigare budget. Enligt utredningar ochstatistik är behovet dock större än de anslagna 140miljonerna. Regeringen föreslår en höjning med 10 miljonerkronor jämfört med tidigare budgetavisering, vilket är bra,men inte tillräckligt. vill utöka anslaget med60 . Anslagssparandet från föregående budgeträknar man med ska användas i verksamheten underkommande budgetår. Det har inte kunnat användas under åretpå grund av t.ex. väderlek och övriga miljöförhållanden.Under innevarande budgetår (1997) kommer verksamheten att användaungefär . (till åtgärder/regional upp-följning + till centrala uppföljning).185 miljoner kronor är också den summa som bedömer attverksamheten behöver för att inte tvingas lägga ned delar av verksamheten.Kalkbehovet varierar och det är inte givet på förhand hurpriset på kalk utvecklas. har därför föreslagit att verksam-heten beviljas anslagskredit (möjlighet att låna pengar från nästa års budget)för att minska ojämnheter i medelförbrukningen mellan åren. Fördyringar pågrund av ökade kalkpriser är en osäkerhet som hållerögonen på, men har priserna inte ökat. Skulle marknaden minskakommer dock priserna per ton kalk med säkerhet att öka.Kalkningsverksamheten kommer i stort sett att klara sig med ett anslag på140 . En anslagskredit skulle kunna täcka etteventuellt underskott detta år. Men gör bedömningen att vi istället lägger till till anslaget.Om nivån om kvarstår för kommande budgetårriskerar vi att en nedläggning av pågående projekt måste påbörjas . Inom några års tid kommer sedan av de i dagpågående projekten att tvingas lägga ned . Och villåterigen påpeka att det inte finns någon forskning kring effekter av avslutadkalkningsverksamhet. Därför bör försiktighetsprincipen gälla i detta läge.Kalkningsverksamheten har pågått och regeringens förslag att läggakalkningsanslagen på en nivå av 140 miljoner innebär i praktiken att denverksamheten inte kan fortsätta. Detta trots regeringens övriga skrivningarom behovet av att bevara den biologiska mångfalden.Vi skulle också vilja ändra anslagspostens namn till "Bidrag förverksamhet mot försurning av sjöar och vattendrag". Vi vill förutsätta att detför all framtid är just kalkningsverksamhet som är den bästa för att motverkaförsurning i sjöar och vattendrag.A 4. Investeringar för naturvårdDe sista resterna av skyddsvärd skog håller på att försvinnaoch med dem försvinner ekologiska system som inte underöverskådlig tid går att ersätta eller återskapa. Naturskogarnainnehåller många kvaliteter som inte finns i"produktionsskog": specifika klimatförhållanden och grova,gamla träd, död och levande ved som är en förutsättning förmånga hotade arter. Forskarna anser att staten nu har på sig att skydda naturskogarna i reservat om inteoersättliga naturvärden ska gå förlorade.Trots tidigare beslut om bevarande av den biologiska mång-falden i vårt land förekommer avverkningar av skog med höga naturvärden.Bara avverkades minst 500 områden med rödlistadearter, enligt uppgifter från och . Till dettillkommer ett stort mörkertal eftersom en stor del av vår skogsareal inte ärinventerad och avverkningen inte hinner uppmärksammas.Sverige har också åtagit sig att bevara den biologiska mångfalden genomflera internationella konventioner, bland annat konventionen om biologiskmångfald. Frågan tillhör dessutom de frågor som vid ett flertaltillfällen prioriterat i internationella fora. Men i verklighetens ärendast av den produktiva skogsmarken nedanför fjällkedjan skyddad ireservat eller liknande, trots att det är nedanför fjällkedjan som den störstamängden rödlistade arter finns. Fattigare länder är ofta bättre på detta. Somexempel kan nämnas att av den tropiska regnskogen är skyddad.Miljövårdsberedningen menar att det behövs en fördubbling av anslagen,från till , om vi ska ha någonmöjlighet att bevara skyddsvärda skogar med höga naturvärden. Det skullebetyda ca mer och svensk. Nämnas kan också att en milmotorväg kostar ungefär 200 miljoner kronor.De medel som reserveras för investeringar av skyddsvärd miljö har reelltsett inte ökats. ökning beror på att medel förts över från A 1,vilket regeringen också redovisar. Det är anmärkningsvärt att regeringen intesatsar mer pengar på denna åtgärd när man så tydligt i ord talar om denbiologiska mångfalden och värnandet av miljö och natur. Det är än meranmärkningsvärt att regeringen i internationella fora driver frågan ombevarandet av den biologiska mångfalden som verksamheten iSverige delvis är under all kritik. Vi menar att det agerandet inte är tro-värdigt. Vi håller på att avverka de få spillror som finns kvar vad gällerurskog. Det är inte acceptabelt! föreslår en höjning av dettaanslag med för 1998.Den socialdemokratiska kongressen som kallades framtidskongressen harställt sig bakom målet att lösa de viktigaste miljöproblemen under engeneration. ytterligare skulle underlättadetta arbete.A 9. SaneringDenna budgetpost har regeringen sedan vårbudgeten flyttatfrån utgiftsområde 20 till fonden för ekologisk omställningoch utveckling, UO 18. ser hellre att dettaanslag ligger kvar under miljö- och naturvård. Verksamhetenär redan påbörjad och kartlagd av . Det somgår förlorat om projekten ska gå via kommunerna ärprioriteringen av olika områden där delat inde olika projekten i prioritet a och b. När samordningen gårförlorad kan vi hamna i en olycklig situation där kommuner ivilka områden med prioritet a ligger kan välja att sökapengar för andra miljö- och sysselsättningförbättrandeåtgärder och tvärtom, att kommuner med områden av lågprioritet väljer att satsa sitt bidrag på just sanering avmiljöskadade områden.Att regeringen hellre vill förvalta medlen själv för att med subjektivbedömning kunna dela ut i form av gottepåsar är inte ett tillräckligt tungtvägande skäl för att göra denna ommöblering bland anslagsposterna.Vänsterpartiet ställer sig frågan om regeringen verkligen tänkt igenom nivånpå fonden för ekologisk omställning och utveckling ordentligt föreinförandet. verkar man ha svårt att fylla den med innehåll.Dessutom vet vi att åtgärderna kommer att behöva pågå än de som fonden för ekologisk omställning och utvecklingkommer att finnas. Det är av yttersta vikt att verksamhet på miljöområdetinte generellt betraktas som projekt. Vi måste vara beredda på att en stor delav den miljörelaterade verksamheten som vi bedriver kommer attbehöva pågå under överskådlig tid.Bidrag till kommunalamiljörådgivareRegeringen har under utgiftsområde 21 föreslagit att 50miljoner kronor avsätts för kommuner att söka ersättning föranställningen av energirådgivare. Pengarna är tänkta attfördelas enligt principen att varje kommun får 150 000kronor och att kommuner med över 300 000 invånare ska fåett extra anslag utifrån antalet invånare.Vänsterpartiet föreslår att en lika stor anslagspost införs under utgifts-område 20. Detta då per kommun och år beräknas räcka halvtidstjänst. Kompletteringen under detta anslag betyder attkommunerna kan anställa både energi- och miljörådgivare, antingen som enheltidstjänst eller uppdelat på två halvtidstjänster.Omställningen till det ekologiskt hållbara samhället kräver storaomställningar, och mycket ansvar läggs på enskilda individer och familjer.Det har visat sig att när kunskapsnivån är hög så är också viljan att aktivtförbättra miljön mycket stor. Källsortering och andra verksamheter har fåttstort stöd hos invånare på de orter som infört sådana system. Men det ärsamtidigt viktigt att det finns experter och sakkunniga som kan hjälpa till attsvara på frågor eller ge tips och råd. Den hjälpen bör finnas inom kom-munen. Som läget är är de flesta kommuners ekonomi ansträngd ochdet finns inget utrymme för den typen av hjälp. För att skapa förtroende förkommunens och statens miljöarbete är en satsning på miljörådgivare viktigt.Akut forskning påmiljöområdetSom nu är fallet kan medel tilldelas förakut forskning vid behov. menar i stället attdet bör finnas en post under utgiftsområde 20 för dettaändamål. Denna post ska också kunna användas förmiljörelaterad forskning som inte ingår i MISTRAs uppdrag.Exempel på detta kan vara rättvist miljöutrymme ellerkonsumentrelaterade miljöfrågor. Summan bör vara10 . Ett införande av en sådananslagspost skulle också vara ett sätt att fylla ett hål imiljöforskningen som kan misstänkas uppkomma vidöverflyttningen till MISTRA från . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försiktighetsprincipen skall tillämpas vidkalkningsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslagspost A 3 Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag skall ändra namn till A 3 Bidrag för verksamhet mot försurningav sjöar och vattendrag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall avsättas för vardera åren 1998, 1999och 2000 för sanering av miljöskadade områden och tas ur fonden förekologisk omställning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ny anslagspost med namnet Bidrag till kommunalamiljörådgivare skall införas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslaget Bidrag till kommunala miljörådgivare för budgetåret1998 tilldelas ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ny anslagspost med namnet Akut forskning påmiljöområdet skall införas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslaget Akut forskning på miljöområdet för budgetåret 1998tilldelas ,8. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdenligt uppställning: