mot · GL02N223 · 1997-10-06 00:00:00 — Energipolitik för tillväxt, företagande och nya arbeten Motion till riksdagen1997/98:N223av m.fl. (m) Energipolitik fr tillvxt, fretagande och nya arbeten Innehllsfrteckning1 SammanfattningModerata samlingspartiet ser energipolitiken som ett instrument fr att nvergripande ml som konkurrenskraft, god milj och vlfrd. Krnkraftr inte ngot sjlvndaml, lika lite som dess avskaffande borde vara det.Alla slag av energiproduktion har sina frdelar och nackdelar.Krnkraftens nackdelar kan med stor marginal bemstras. Om s inte varfallet skulle vi fresprka nedlggning, inte av en, utan av tolv reaktorer.Beslutet om en frtida krnkraftsavveckling r illa underbyggt. Ingabedmningar har gjorts av kostnaderna. Avvecklingen innebr en gigantiskkapitalfrstring, som gr ut ver jobben, miljn och vr levnadsstandard.Vrens riksdagsbeslut att inleda en frtida krnkraftsavveckling brupphvas. Frslaget till lag om krnkraftens avveckling krnker vsentligarttsgrundsatser och br avvisas.I motionen anges nya riktlinjer fr energipolitiken. Denna skall utformasfr att stdja en ekonomisk utveckling som gr det mjligt att eliminera denhga arbetslsheten. Staten skall inte detaljplanera och detaljregleraenergisystemets utveckling, utan faststlla lngsiktigt hllbara ramar ochvillkor. Ansvaret fr den fortlpande omstllningen, miljanpassningen ochfrnyelsen av energiproduktionen lggs p producenterna.Energibeskattningen skall gras konkurrensneutral. Fiskala skatter br tasut endast i konsumtionsledet medan miljstyrande skatter och avgifter br tasut i produktionsledet. Energiskatterna br i kad utstrckning harmoniserasmellan de nordiska lnderna. Utslppen av vxthusgaser mste begrnsas.Effektiviseringen och hushllningen med energiresurser skall fortstta.Staten skall inte subventionera investeringar i ny kraftproduktion, utanprioritera lngsiktig forskning och utveckling. Det s.k. tankefrbudet ikrntekniklagen skall upphvas.Det partitaktiska spelet kring krnkraften mste bringas att upphra ochutslaget i 1980 rs folkomrstning fljas. Investerarna mste ges hllbarabesked om de lngsiktiga frutsttningarna fr att investera i industriellverksamhet i Sverige.Svensk krnkraftsteknologi hller hg standard. Krnskerhetsarbetet brinriktas p skerhetshjande tgrder i vrt nromrde.Ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraften skall subventioneras avstaten. Dagens lvskydd i lagstiftningen bibehlls ofrndrat. En storskaligintroduktion av fossilgas i avvisas. Miljkonsekvensbeskrivningbegrs av en storskaligt kad biobrnsleanvndning.Vattenfalls oberoende stllning skall terupprttas och gandet breddas.Ngon ny energimyndighet inrttas ej.2 Moderata utgngspunkterDet finns inga genvgar till en trygg ekonomisk framtid fr Sverige.Endast genom hg och uthllig tillvxt gr det att bygga en stabil grundfr vlfrd och sysselsttning.Den borgerliga regeringen skte lgga grundentill en sdan ekonomisk tillvxt genom en serie strukturella reformer. Drfrtogs hinder bort fr fretagande i allmnhet och fr sm och medelstorafretag i synnerhet. Skadliga skatter p sparande, investeringar ochfretagande slopades. Stora delar av transfereringssystemen, liksom denarbetsrttsliga lagstiftningen, reformerades. En obligatorisk arbetslshets-frskring infrdes.Parallellt hrmed gjorde den borgerliga regeringen omfattande satsningarp forskning och utveckling, p frbttrad riskkapitalfrsrjning och p nyinfrastruktur. En ny konkurrenslagstiftning infrdes, som tidigare,statlig affrsverksamhet avreglerades och/eller privatiserades. Frslagframlades om avreglering av elmarknaden och frhandlingar om ettintrde i Europeiska unionen fullfljdes.I sin sista finansplan rknade den borgerliga regeringen med att det skullefordras en tillvxt om per r under resten av 1990-talet fr atthalvera arbetslsheten . Ngon sdan tillvxt har emellertidaldrig kommit till stnd. Efter valet valde de socialdemokratiskaregeringarna i stllet att bedriva en mlmedveten terstllarpolitik, paradmed mycket kraftiga skattehjningar. Nya hinder lades drmed frinvesteringar, fretagande och tillvxt. Som en fljd hrav liggerarbetslsheten ocks kvar p ofrndrat mycket hg niv.Den ogynnsamma utvecklingen vad avser tillvxt och sysselsttningunderstryker betydelsen av en lngsiktigt hllbar energipolitik. Sverigesfrmga att hvda sig industriellt och ekonomiskt blir i nnu hgre grad ntidigare beroende av att tillgngen p energi, och priset, gerkonkurrensfrdelar. En god ekonomisk och social utveckling blir omjlig ominte energifrsrjningen r lngsiktigt tryggad till konkurrenskraftiga priser.Ett misslyckande hrvidlag omjliggr ocks en utveckling som r skonsammot miljn.Energipolitiken r inte ett sjlvndaml utan en avgrande och strategiskfaktor fr mjligheter att skapa fler arbeten och kad vlfrd. Dentillvxt och industriella utveckling som krvs kommer att leda till kadefterfrgan p el. Energipolitiken fr d inte lgga hinder i vgen, utan mstetvrtom garantera att denna efterfrgan kan mtas p ett ekonomiskt ochmiljmssigt bra stt.Moderata samlingspartiet anser att energipolitiken skall ha fljandeutgngspunkter:- skall dra nytta av alla de resurser som str till folkhushlletsfrfogande. energibeslut vren 1997 r mot den bakgrundendjupt olyckligt. De energipolitiska riktlinjer som antogs skadar Sverigesom industrination. Srskilt allvarligt r beslutet om att pbrja en frtidaavveckling av krnkraften. Det innebr en kapitalfrstring som saknarmotstycke i historien och som kommer att medfra vlfrdsfrluster.Miljn skadas och det blir svrare att bekmpa arbetslsheten.- Klimatfrgan r det strsta miljproblemet - en global verlevnadsfrgafr mnskligheten. Drfr mste bedriva en offensivklimatpolitik och fullgra sina internationella taganden p omrdet.- Staten skall inte detaljreglera och detaljplanera energisystemetsutveckling. Statens uppgift r i stllet att faststlla ramar och villkor sommedfr att hushll och fretag ges lngsiktigt hllbara spelregler.- Energipolitiken skall vara frenlig med en tergng till fullsysselsttning. Energianvndningen i allmnhet och elfrbrukningen isynnerhet r nra kopplad till den ekonomiska tillvxten.I dessa olika hnseenden medfrde 1997 rs energipolitiskariksdagsbeslut steg i fel riktning. Moderata samlingspartiet anser drfratt skyndsamt skall anta nya energipolitiska riktlinjer i enlighetmed vad som anfrs i denna motion.3 Hushllning och effektivisering3.1 Gott utgngslgeSverige har ett av vrldens bst fungerande system fr produktionoch verfring av elenergi. Nstan all el som frbrukas produceras av osssjlva. Andelen fossila brnslen r - n s lnge - liten, vilket grutslppen sm jmfrt med nstan alla andra lnder.El r en verlgsen energibrare och det r krnkraften som harmjliggjort den kade elanvndningen i kombination med en offensiv milj-och klimatpolitik. kunde 1985 besluta att bevara de fyra storaorrda lvarna. Drefter har skyddet frstrkts ocks fr andra vattendrag. r1988 kunde p frslag frn Moderata samlingspartiet infra ett takfr koldioxidutslppen. Vattenkraften och krnkraften har tillsammans gjortdet svenska elsystemet effektivt, konkurrenskraftigt och miljvnligt.3.2 EnergieffektiviseringFortlpande sker det en betydande energieffektivisering. hardenna effektivisering gtt hand i hand med en kad elanvndning.vergngen till el har varit srskilt ptaglig inom industrin, dr el ersattanvndning av brnslen med lgre verkningsgrad. Mellan 1970 och 1994kade andelen el av den totala energianvndningen i industrin frn 20 . Hg elanvndning i nringslivet sammanhnger med hgspecialisering och med en stark stllning p den internationellamarknaden.Nya industriprocesser krver elkraft i stllet fr fossila brnslen. I daganvnds el, vilket r mer n en Barsebck-reaktor, bara till renings-processer. Nya tekniker och styrprocesser r baserade p elanvndning ochven framgent kommer industriell tillvxt och frnyelse att innebra attenergieffektivisering paras med en kad elanvndning.Hushllning med energi kan definieras som en minskad energianvndning,utan uppoffringar i form av snkt standard. Om effektivare teknik kananvndas s att standarden/kvaliteten kar erhller vi en energieffek-tivisering. Det r allts ingen sjlvklarhet att effektivisering leder tilltotaltsett lgre energianvndning.I samband med tgrder fr energihushllning och effektivisering msteocks beaktas frbrukningen av andra resurser. En i verklig mening effektivenergianvndning mste innebra att fretag och hushll anvnder s mycketav energi och andra resurser att den totala resurstgngen blir s liten sommjligt. En minskad energianvndning som sker till priset av ett katresursslseri i stort r inte efterstrvansvrd. Den r dessutom frenad medsamhllsekonomiska kostnader.3.3 Mjlig hushllningPotentialer fr energihushllning och effektivisering mste bedmasutifrn vad som r en effektiv resursanvndning i stort.Det finns 590 000 smhus som uteslutande vrms med el, varav440 000 med s.k. direktverkande elvrme. Konvertering av ett sdant hus tillannan uppvrmningsform kostar . En storskaligkonvertering skulle iansprkta betydande resurser, som i stllet kan anvndastill samhllsekonomiskt mer lnsamma investeringar.Regeringens frslag att hindra anvndningen av avkopplingsbara elpannori fjrrvrmesystemen leder inte heller till en kad hushllning med el.Snarare blir fallet det motsatta, eftersom elpannorna r viktiga frn justresurshushllningssynpunkt. De utnyttjas fr att ta vara p det verskottav vattenkraft som alltid kommer att finnas under vissa r och perioder,frmst vr och sommar. Hindras anvndningen av elpannorna blir resultatetett kat resursslseri genom att verskottsvatten tappas frbi vatten-kraftverken, utan att energin tas till vara. Om elpannorna, genom ett formelltbeslut eller genom straffbeskattning, fasas ut ur fjrrvrmesystemen blirdessutom alternativet att i stllet producera motsvarande energimngd genomfrbrnning av frmst olja. Drmed fr tgrden ocks negativa konse-kvenser fr vr milj.4 Energipolitiska program4.1 ErfarenheterDe energipolitiska program som har gllt fram till nu har utvrderats vidett flertal tillfllen, senast av (SOU 1995:139),(RRV 1996:44) och nringsutskottsarbetsgrupp fr uppfljnings- och utvrderingsfrgor (1996/97:URD1).Dessa utvrderingar har alla pvisat allvarliga brister. Programmensstruktur har i utvrderingarna ansetts vara svrverskdlig och resultat-uppfljningen bristfllig. Programmen har gripit in i varandra p ettosystematiskt stt, vilket frsvrat mjligheterna att utvrdera kostnads-effektiviteten i de enskilda programmen. Det har t.o.m. varit svrt att fljavad som har satsats p olika energikllor och vad som har blivit resultatetdrav.Srskilt investeringsstden till biokraftvrme, vindkraft och solvrme harblivit freml fr allvarlig kritik. ansg om detfrstnmnda att "den direkta effekten av stdet, i form av nybiobrnsleanvndning som inte skulle ha tillkommit utan std, r svr attuppskatta d biobrnslen ven till fljd av rdande beskattning har enmycket stark stllning i vrmeproduktionen. Investeringsstdet kan intebedmas ha haft ngon strre effekt p den tekniska utvecklingen. "Betrffande vindkraften konstaterade kommissionen att "investeringsstdettycks inte ha bidragit positivt till den tekniska utvecklingen" och frsolvrmestdet konstaterades att det "inte bidragit till ngon minskning avproduktionskostnaden".4.2 De nya programmenI samband med energibeslutet vren 1997 godknde ett nyttfemrigt program med bidrag om fr minskad elanvndningoch investeringar i ny elproduktion och ett sjurigt program med bidragom till forskning och utveckling av ny teknik. Med kostnaderfr bl.a. inrttande av en ny energimyndighet kom de freslagnautgifterna att uppg till ver 9 000 Mkr.De nya programmen har beskrivits i nrmast dramatiska ordalag. Genom"en kraftfull, lngsiktig satsning p forskning, utveckling och demonstrationav ny energiteknik" sger sig socialdemokraterna vilja manifestera sinambition att stlla om till ett ekologiskt fregngsland. I sjlvaverket r bristen p nytnkande ptaglig. De nya programmen utgrvsentligen en upprepning av de program som infrdes vid 1991 rsenergipolitiska uppgrelse och som har gllt fram till . I ekonomiskatermer innebr den 'kraftfulla' politiken en marginell kning av statens rligainsatser frn ca till ca 1 400 Mkr.4.3 InvesteringsstdDe nya programmen medfr ingen frbttring i de avseenden som harkritiserats i de nmnda utvrderingarna. kundekonstatera att investeringsstden riskerar att motverka en naturligprispress p marknaden och att de drfr endast br ges under envergngsperiod. Trots detta vill socialdemokraterna utstrckaprogrammen till att glla i ytterligare fem r, lt vara med frsmradevillkor. Dessutom fresls nnu ett investeringsstd, denna gng tillutbyggnad av smskalig vattenkraft.Moderata samlingspartiet anser att det r olyckligt med statliga bidrag somtenderar att bara bli till en lpande subvention av gammal, befintlig teknik.Inte heller br staten subventionera en vattenkraftsutbyggnad somregelmssigt leder till konflikt med viktiga miljintressen. I den mnsmskaliga vattenkraftsprojekt kan realiseras utan ptaglig miljpverkan brde komma till stnd utan hjlp frn skattebetalarna.Det nya investeringsbidraget br ocks ses mot bakgrund avVattendragsutredningens frslag till ndringar av lvskyddet. Vissavattendrag som skyddas enligt naturresurslagen kommer att f etturholkat skydd om frslagen i utredningens slutbetnkande Omtankar omvattendrag (SOU 1996:155) genomfrs. Moderata samlingspartiet ser medoro p en situation dr ett delvis frsvagat lvskydd kombineras medinvesteringsstd fr vattenkraftsutbyggnad och sammanfaller med en frtidakrnkraftsavveckling.I stllet br dra slutsatserna av gjordautvrderingar och slopa investeringsstden helt.4.4 EnergiforskningStatens std till utvecklingen p energiomrdet br koncentreras till deomrden dr f andra aktrer har mjlighet att ta ansvar. Det gllerfrmst finansiering av forskning inom energiomrdet, srskilt lngsiktigforskning, men ocks std till information och insatser som minskarskkostnaderna fr elkonsumenterna och pskyndar spridningen av nyteknik.Moderata samlingspartiet bejakar sledes statliga insatser penergiforskningsomrdet. frekommer det i den energipolitiskadebatten tskilligt nsketnkande om forskningens mjligheter p kort sikt.Forskning och utveckling r ett mycket lngsiktigt och tlamodsprvandearbete. Svensk energiforskning utgr en liten brkdel i en globalforskningsanstrngning. Mjligheterna att stadkomma de avgrande teknik-genombrotten kommer drfr aldrig att vara en funktion av antalet satsademiljarder i den svenska statsbudgeten.Regeringen freslr en kraftig besparing p forskningsanslagen p detekniska och naturvetenskapliga omrdena. En stor del av besparingen skalllggas p medlemskap i internationella forskningsorganisationeroch regeringen verlter i vrigt till forskningsorganisationerna att frdelabesparingarna. I utredningsbetnkandet Besparingar i stort och smtt (SOU1997:69) fresls kraftiga ingrepp i svl den nationella fusionsforskningensom i medverkan i det internationella fusionsforskningsprojektetJET. Regeringen har drtill valt att inte frnya erbjudande om att stvrd fr nsta steg i den internationella fusionsforskningen, frsks-anlggningen ITER.Moderata samlingspartiet anser att regeringen behandlar frgan omfusionsforskningen alltfr lttvindigt. Denna forskning prglas av mycketlnga tidsperspektiv och krver lngsiktigt internationellt samarbete fr att nframgng. Det r drfr beklagligt om inte tar tydlig stllning ifrgan om fusionsforskningens framtid.I ett mycket lngt perspektiv r fusionsenergi en av de f synligamjligheter som str till mnsklighetens frfogande nr det gller att tckavrldens vxande energibehov. Forskningen befinner sig fortfarande i etttidigt och oskert skede men viktiga framsteg har gjorts under senare r.Fortsatta anstrngningar i samarbete med andra stater r motiverade ochSveriges medverkan inom fusionsforskningen br drfr skerstllas.Slutligen mste upphva den bestmmelse i krntekniklagensom frbjuder vissa typer av krnteknisk forskning - den s.k. tankefrbuds-lagen. Detta handlar ytterst om att sl vakt om den akademiska friheten. Alllagstiftning mste prglas av de grundlggande principerna om yttrande- ochtankefrihet. Tankefrbudslagen kan drtill f skadliga effekter genom attfrsvra forskning kring effektivare utnyttjande av krnbrnslet, minimeringav avfallsmngder, transmutation av befintligt krnavfall m.m.Kvalificerade svenska krntekniker och forskare skall inte behva stbredvid och passivt betrakta en utveckling som kan leda till resultat av stortintresse ven fr vrt land. Stimulerande arbetsuppgifter och ekonomiskafrutsttningar r ndvndiga fr att attrahera goda forskare till krnteknik-omrdet.5 Hushllen5.1 Dubbla plagorRyckigheten i den svenska energipolitiken har drabbat hushllen hrt. Deomfattande problemen med s.k. sjuka hus och dlig inomhusluft gr atthrleda till de statliga energisparsatsningar som varit ett led i en tidigareenergipolitik. Hushllen har ftt bra en dubbel kostnad fr detta. De harbde varit med och finansierat politiken via skattsedeln och de har sjlvaftt betala fr att lsa problemen.Med nuvarande energipolitik kommer hushllen terigen att f vidknnasstora kostnader. De investeringar i elvrme som staten haruppmuntrat kommer att st hushllen dyrt. De elskattehjningar somgenomfrdes och vid halvrsskiftet 1997 har kat boende-kostnaderna ytterligare. har hushllens marginaler krympt till fljdav kade inkomstskatter och egenavgifter, minskade bidrag och regeringensofrmga att minska arbetslsheten.Genomfrs en frtida krnkraftsavveckling leder det till att elpriserna ochboendekostnaderna kar ytterligare. Skall den elintensiva industrinskonkurrenskraft dessutom skyddas fr hushllen bra den strsta delen avbrdan. Trots detta har det aldrig gjorts ngon bedmning av vilka socialaeffekter som vrens energibeslut kan f.5.2 Elvrmda smhusEn stngning av en reaktor i Barsebck bygger p att hushllenselfrbrukning kan minskas genom vergng frn eluppvrmning tillannan uppvrmning. Bde regeringen och Villagarnas riksfrbund haruppskattat kostnaden fr en konvertering av ett smhus uppvrmt meddirektverkande el till . Trotsskattefinansierade investeringsbidrag p s kommerkostnaderna allts att bli mycket stora fr de hushll som tvingas att bytavrmesystem fr att undkomma hjda elpriser. Varje berrd smhusgarekommer att tvingas betala ur egenficka.Vissa kommuner har ett mycket stort inslag av eluppvrmda smhus i sittbostadsbestnd. Frmst gller detta kommuner med mnga smhus byggdap , d staten uppmuntrade just denna, nu s frkastligauppvrmningsform. I mnga kommuner som expanderade under denna tidhar betydligt mer n hlften av smhusen ngon form av eluppvrmning,varav de flesta har direktverkande elvrme. I dessa kommuner riskerarhushllen att f lgga en vsentligt kad andel av sina resurser p boendet,vilket fr effekter p hushllens efterfrgan och p hushllens marginaler attklara sitt uppehlle p egen hand.Konkurrensverket varnar nu ocks fr hjda fjrrvrmepriser. Enstorskalig konvertering frn elvrme till fjrrvrme riskerar att skapa enmonopolsituation eftersom konverteringskostnaden r s hg.5.3 Krnkraftsavvecklingens inverkanStyrelseordfranden i , den tidigare socialdemokratiskekommunalpolitikern , har berknat statens direktaskadestnd vid en stngning av Barsebck till minst 20 000 Mkr.Inrttandet av en ny energimyndighet och nya statligaomstllningsprogram kostar ytterligare drygt9 . Till detta kommer bortfallandeenergiskatteinkomster i den utstrckning det s smningom blir mjligtatt erstta beskattat kol med obeskattade biobrnslen.Om den elintensiva industrin skall skyddas mot dessa kostnadseffekterkrvs energiskattehjningar p i storleksordningen 8 re/kWh fr hushllen.Om den elprishjning som fljer av minskat utbud p en kortsiktigt givenelmarknad inkluderas, och om de ytterligare vinster som kan uppst frVattenfall exkluderas, kommer enligt energiforskaren ,Socialdemokraternas politik, uttryckt i engngsbelopp att innebra enmerkostnad om ca fr ett villahushll med elvrme och ca4 fr ett villahushll med annat uppvrmningsstt.6 Industrin6.1 KonkurrenslgetUtvecklingen av svensk industri har historiskt gynnats av den godatillgngen p billig elenergi. Vattenkraftens och senare krnkraftens lgaproduktionskostnader har givit vrdefulla konkurrensfrdelar. Svenskelproduktion r alltjmt effektiv och jmfrelsevis billig i ettinternationellt perspektiv. Lga produktionskostnader frekommer dockocks i mnga konkurrentlnder som baserar sin elproduktion i huvudsakp inhemsk fossilproduktion.Avgrande fr konkurrenskraften r heller inte produktionskostnaden, utananvndarens slutpris. Svensk industri har ftt kraftigt frsmradefrutsttningar bl.a. till fljd av regeringens vldsamma energiskatte-hjningar. Bara infrde socialdemokraterna ytterligare skatter pel motsvarande ca 3 re per kWh. Fr flera av de elintensiva fretagenmotsvarade dessa skattehjningar en merkostnad p eller mer- rknat per anstlld. Hjningarna har ocks lett till avskedanden bl.a. vidVargn Alloys i Vnersborg och vid Grnges Metall i Sundsvall.Svenska hushll och icke elintensiv industri har alltjmt ett gynnsamtelkostnadslge jmfrt med utlandet. Fr den elintensiva industrin rsituationen emellertid en annan. Hr kan bedmningen heller inte grundas pofficiell statistik. Elintensiv industri har regelmssigt speciella kraftavtaldrelpriserna bevaras som affrshemligheter.Energikommissionen lt gra en srskild studie och slutsatsen blev att"den bild som framgr av underskningen r sledes att fr elintensivindustri ligger de svenska elpriserna varken extremt hgt eller lgt. I vissafr den svenska basindustrin viktiga konkurrentlnder, ssom ,och , r de priser som framkommit i underskningen vsentligtlgre n priserna i . "Moderata samlingspartiets bedmning r att mnga svenska fretag inomskogs- och kemiindustrin, gruvorna och stlindustrin ofta har hgre elprisern vad konkurrenterna har i , , , och ,men ngot lgre priser jmfrt med . Om vi ven framgent vill slvakt om svensk basindustri finns det inte ngot utrymme fr en energipolitiksom frsmrar konkurrenskraften ytterligare.6.2 Svensk basindustriDet finns en tendens till att betrakta den tunga svenska basindustrin somngon sorts relik frn industrialismens barndom, en ddsdmdindustrigren som skall ersttas av kunskapsbaserade tjnstefretag.Detta r fel.Fr det frsta r svensk basindustri hgteknologisk. Den r shgteknologisk att den sannolikt utgr en viktig del av frklaringen till demnga framgngsrika svenska mjukvarufretagen inom IT-sektorn. Fr detandra sysselstter den ett stort antal underleverantrer. Svenskverkstadsindustri - med 350 000 anstllda - har i hg grad ntt sinposition just som underleverantrer till basindustrierna. Fr det tredje svararde traditionella basindustrierna fr en betydande del av frdlingsvrdet iden samlade svenska exporten. Bara svensk skogsindustri sysselstter direkt120 000 mnniskor och svarar fr av exporten. Den frbrukarocks ensam energi motsvarande produktionen i fem Barsebck-reaktorer.Basindustrin utgr alltjmt en ryggrad i det svenska nringslivet.Olyckligtvis r denna ryggrad elintensiv och fr detta kommer den attstraffas om krnkraften frtidsavvecklas. Socialdemokraterna sger sig viljaskydda industrin frn avvecklingens oundvikliga konsekvenser. Det gremellertid inte att lgga p de svenska hushllen hur stora brdor som helstoch drtill medfr restriktioner frmjligheterna att ge speciella frdelar till utvalda industrier.6.3 Hela mste levaSvensk basindustri r elintensiv och knslig fr en energipolitik somhjer priserna. De elintensiva arbetsstllena finns framfr allt i fembranscher och delbranscher; pappers- och massaindustri, jrn- ochstlindustri, kemisk industri, gruvor samt ickejrnmetallverk. Ett stortantal lokala arbetsmarknader r helt eller delvis beroende av sdanafretag.En frtida krnkraftsavveckling riskerar drmed att f allvarliga regionalakonsekvenser. Allvarligast blir situationen i inland, lngsNorrlandskusten samt i ett band frn ver Vrmland, Bergslagenoch till Gstrikland. De enskilda ln som r mest beroende avelintensiv industri r , Vsternorrland, Gvleborg och Vrmland.Alla dessa ln r mycket hrt drabbade av arbetslshet.Fr de mest utsatta lnen kan hela bygder g under omkrnkraftsavvecklingen leder till elpriser som flyttar fretagens investeringarutomlands.