ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo508 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningMetallhalterna ökar i jorden. Ett skäl till detta är kadmium ikonstgödsel. de gröna har vid flera tillfällenframfört farhågor för detta och krävt att regeringen skall tafram en avvecklingsplan så att kadmium i konstgödsel kanförsvinna. Kadmium i jorden innebär att allt mer av metallenkommer ut i ekosystemet. Eftersom allt fler forskare anser attde gränsvärden man tror att människan tål borde sänkasrejält, framför allt för barn, är ökningen av metaller i omloppmycket oroande. Men kadmium är inte den enda metall somtillförs jorden via jordbruket. Zink används på ett sådant sättatt man måste förvånas.Zink i foder till smågrisarSom enda land i EU godkänner höga halter av zink,en giftig tungmetall, i avvänjningsfoder till smågrisar. Syftetär att förebygga diarréer vid avvänjning. Det mesta av zinkenhamnar i gödseln och därmed på åkern. Beräkningar visar atttillförseln av zink i marken är större än bortförseln och attdet sker en anrikning av zink. Risken är uppenbar attmarkens mikroorganismer kommer att ta skada, vilket ledertill markekologiska störningar. Många forskare menar attbruket av zinkberikat foder inte är långsiktigt hållbart och attmarker kan anrikas på zink till slutligen toxiska nivåer.Dessutom gör bruket av zink att de bakomliggande orsakernatill smågrisarnas diarréer vid avvänjningen inte åtgärdas.Enligt smågrisuppfödare gör god djurhållning att zinket intebehövs. godkände bruket av detta foder1992 som man säger "", men förutsätter att alltbättre stallmiljöer kommer att göra det obehövligt. Bruket avzinkberikat foder har dock ökat och de flestasmågrisuppfödarna använder det numer.Zink i foder till korÄven kor ges zink. Avsikten är att minskajuverinflammationer, något man inte visat att det sker.Däremot kan man visa att mjölken med det extra zinket blirsämre för ystning. Det är alltså uppenbart att zinken delskommer ut via mjölk, dels via gödsel. Barn dricker mycketmjölk. Är det vettigt att tillföra en metall till ett livsmedelsom barn behöver och nyttjar i stor mängd?Ta bort zinket till husdjurenBruk av en tungmetall på detta sätt står inte iöverensstämmelse med vare sig försiktighetsprincipen ellerviljan att skapa ett ekologiskt hållbart jordbruk. De som villha kvar möjligheterna att ge höga doser tillavvänjningsgrisarna menar att detta minskar användningenav antibiotika. tycks alla vara överens om attbruket inte kan fortgå för evigt. Antibiotika är naturligtvisinte ett alternativ till zinket och inget av preparaten löser detbakomliggande problemet: Varför får smågrisarnaavvänjningsdiarréer? En del smågrisuppfödare menar att enlite senare avvänjning och en bättre stallmiljö eliminerarproblemen.Jordbruksverket har kommit med ett förslag, som går ut på att zink tillsmågrisar ska fasas ut . Förslaget remissbehandlas nu ochmöter hård kritik från smågrisuppfödare.Det måste vara fel att genom bruk av zinkoxid i foder höja halten zink ijorden och, som i fallet mjölk, i livsmedel. Zinkoxid i djurfoder måste därförförbjudas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om zinkoxid i djurfoder.
mot · GL02Jo513 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt 2 § djurskyddslagen skall djur behandlas väl ochskyddas mot onödigt lidande och sjukdom. gjordes ett tillägg till paragrafen som säger att djur somutnyttjas i djurförsök inte anses vara utsatta för onödigt lidande ellersjukdom om försöken har tillstyrkts av en djurförsöksetisk nämnd. Detta hartolkats på ett sätt som leder till att tillsynsmyndighetens möjligheter attutföratillsyn och vid behov ingripa har försvårats och ibland omöjliggjorts.Den etiska nämndens prövning är administrativ och grundas på densökandes uppgifter och handlingar. Det är endast sökanden som kan begäraomprövning av nämndens beslut, inte tillsynsmyndigheten.Tillsyn av djurförsöken ska utföras av den lokala tillsynsmyndigheten somskall kunna vidtaga sanktioner om så erfordras.På grund av tillägget i 2 § har tillsynsmyndigheten i praktiken fråntagitsmöjligheten att ingripa mot lidande och sjukdom, eftersom den etiskanämndens beslut att tillstyrka försöksverksamheten anses "garantera" attdjuren inte utsätts för onödigt lidande eller sjukdom. Detta kan enligt vårmening inte vara lagstiftarens avsikt och därför bör 2 § djurskyddslagenskrivas om så att man får en rimligare balans mellan den etiska nämndensbeslut och tillsynsmyndighetens praktiska uppföljning av konsekvenserna avnämndens beslut. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en justering av 2 § djurskyddslagen.
mot · GL02Jo514 · 1997-10-06 00:00:00 — Att är medlem i EU medför att vi nu har möjlighetatt på olika sätt agera för en förbättrad etik på:Kosmetikatester på djurInom EU:s medlemsländer används ca 40.000-50.000 djur itester för kosmetiska produkter eller råvaror. Detta trots attEU i ett direktiv har förbjudit försäljning från och med1 av kosmetika och hygienprodukter som testatspå djur. Förbudet träder ikraft under förutsättning att detfinns internationellt accepterade alternativa testmetoder. Detfinns alternativa metoder för att testa medicinska ochkemiska preparat som kan och bör ersätta testerna på levandedjur. Användningen av tester på djur har också minskat på grund av kraftfullaopinionsyttringar och konsumentpåtryckningar till förmån för produkter somtestats med alternativa metoder. I förekommer inga tester med djur.Sverige bör nu vara ett föregångsland genom att på etiska grunder kräva ettförbud mot tester.Riksdagen har uppmanat regeringen att komma med ettlagförslag om att förbjuda dessa tester på djur. Det är viktigt att markeraSveriges hållning att djurtester för denna typ av produkter inte står i överens-stämmelse med god etik. skall vara en föregångare på EU:s gemen-samma marknad i detta avseende.Transporter av levande djurIcke acceptabla transporter av levande djur, inte minst mellanEU-länder men även till och från tredje land är dendjurskyddsfråga som rönt störst uppmärksamhet under senareår.Sverige har som ny medlem i EU aktivt drivit kravet på förbättradedjurtransporter, av etiska skäl. Det finns också rent ekonomiska motiv attställa lika höga krav mot övriga medlemsländer inom EU som vi gör iSverige. Man skall inte kunna konkurrera med djurmisshandel somekonomisk fördel. Lönsamheten i exempelvis grisuppfödningen i harvarit mycket dålig och sådana förhållanden leder lätt till överträdelser. Dettahar lett till att svenska grisar exporterats levande från och föratt slaktas i . För att skall upprätthålla en trovärdighet ifråga om högt ställdakrav på djurskydd i dessa sammanhang, bör åtgärder vidtagas för att bättrekunna kontrollera transporterna av levande djur. Ett samarbetsprojekt medandra EU-länder bör inledas för att följa transporter som går mellan olikaEU-länder, för att dokumentera att hanteringen av djuren sker på ett etiskttillfredsställande sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att inom EU verkar för en förbudslagstiftningmot djurtestning av kosmetika och hygienprodukter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att arbetar för att EU skallkartlägga och dokumentera huruvida djurskyddet åsidosätts vid transporterav levande djur mellan EU:s olika medlemsländer,3. att som sin mening ger regeringen till känna att den i enskrivelse bör redogöra för vilka åtgärder den har vidtagit inom EU och iandra internationella forum för att främja bättre djurhållning och djurskydd.
mot · GL02Jo515 · 1997-10-06 00:00:00 — träder den sista delen av dedjurskyddsbestämmelser som antogs i kraft. Detgäller främst minimikrav för båspallsutrymme. Ingen kanförneka att kraven har varit kända länge men ändå känns detförst nu som om det börjar bli riktigt aktuellt.Många lantbrukare befarar att de kommer att tvingas sluta med mjölk- ellerköttproduktion på grund av att de inte uppfyller kraven på båspallarna. Deanser att med nuvarande osäkerhet kring animalieproduktionen och framtidalönsamhet kan de inte göra så stora investeringar som krävs. Det handlarfrämst om äldre lantbrukare på mindre gårdar i skogs- och mellanbygd.Följderna av detta är att antalet mjölk- och köttproducenter i skogs- ochmellanbygd kan komma att minska. Därmed minskar antalet betesdjur vilketkommer att påverka det öppna landskapet med ökade svårigheter att hålla deti hävd i dessa bygder. Svårigheten att finna nya verksamheter för dessalantbrukare kommer att vara stora.Intentionerna i den nya lagstiftningen är riktig men man måste sedan i detpraktiska genomförandet se hur verkligheten ser ut så att inte det bästa blirdet godas fiende. För att underlätta en övergång i befintliga stallar finns idjurskyddsföreskrifterna en möjlighet till flexibilitet. I ett befintligt stallellervid ombyggnad av ett stall kan mindre avvikelser från måttföreskrifter görasom det är djurskyddsmässigt godtagbart för det enskilda djuret och planlös-ningen i stallet är god.Problematiken är dock inte entydig. Bl a finns det också en rättviseaspektgentemot dem som redan vidtagit åtgärder för att uppfylla de nya kraven.Dessa har med detta också högre produktionskostnader än dem som inteklarat eller av andra orsaker avstått från investeringen. En diskussion måstedock till hur man på bästa sätt praktiskt ska kunna lösa denna situation.En möjlighet att lösa frågeställningen under kan varaatt införa någon form av särskilt individuellt förfarande för äldre lantbrukaremed dokumenterat god djuromsorg men med brister i båspallsmått. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ett särskilt individuelltförfarande för äldre lantbrukare i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Jo516 · 1997-10-06 00:00:00 — Förbud mot burhållning av pälsdjur Djurskyddslagen stadgar att djur som hålls förpälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att det främjarderas hälsa samt ger dem möjlighet till naturligt beteende.Sedan djurskyddslagen kom har det lagts en rad motioner häri om att burhållning av pälsdjur inte uppfyllerlagens stadganden, utan att verksamheten bör avvecklas.Även justitieombudsmannen har riktat kritik mot burhållningen av päls-djur. I ett yttrande över en anmälan av Lantbruksstyrelsens föreskrifter såangav JO att föreskrifterna meddelats på felaktig grund samt att JO ansåg inte behövde vara expert för att inse att bestämmelserna för hur rävarskall hållas inte uppfyller djurskyddslagens stadganden.Regeringen har i djurskyddslagen meddelat nya regler för rävhållningen.Dessa träder dock inte i kraft förrän . Det innebär med andra ordatt rävarna kommer att ha fått vänta för att få ta del av detdjurskydds-lagen stadgar. Detta är naturligtvis totalt oacceptabelt!När det gäller hållningen av mink så pågår en departementsutredning omvilka regler som ska gälla för verksamheten. är inte avlad för ett liv ien ståltrådsbur. Den står knappast ens under en sund avel, eftersom det visatsig att aveln är inriktad på att premiera större och tyngre djur, dvs att fåframdjurindivider som ger mer päls.Vi nås regelbundet av rapporter från tillsynsmyndigheterna om pälsdjursom far illa ute i farmerna.Burhållning av pälsdjur är en uppfödningsform som inte har acceptans hosallmänheten. Det är för övrigt en form av djurhållning som inte behövs. Detlär ej heller behövas någon ytterligare forskning för att vi ska kunna slå fastatt vilda djur inte ska hållas i små burar. Av dessa anledningar bör vi snarastavveckla burhållningssystemen. Även internationellt tas initiativ för attburhållningen av pälsdjur ska avvecklas. Som exempel på detta kan nämnasatt Labour i hade med detta som ett av sina vallöften. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avveckling av burhållning av pälsdjur.
mot · GL02Jo519 · 1997-10-06 00:00:00 — Det har tidigare i framförts krav på förbud motburfarmning av mink och räv.Det kravet har inte tillgodosetts. Däremot har nya regler för hållning av rävmeddelats, och en utredning pågår enligt uppgift när det gäller burhållning avmink.Enligt 4 § djurskyddslagen skall djur som hålls för produktion av skinneller pälsar skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjarderas hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt.Som det är tillåter man att minkar hålls i små ståltrådsburar, vilketinte ger minkarna möjlighet till ett naturligt beteende. är ett vatten-älskande djur och rör sig över fria vidder. Den använder sig av vattnet för attreglera sin kroppstemperatur samt för att jaga. anses som ett mycketaktivt djur.Dagens burhållningssystem ger inte minkarna möjlighet till naturligt bete-ende. Därför bör buruppfödningen av minkar avvecklas möjligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om burhållning av mink.
mot · GL02Jo520 · 1997-10-06 00:00:00 — Påföljder vid brott mot föreskrifter om livsmedel Falsk marknadsföring av livsmedel förekommer inom EU.Om sådan påtalas blir påföljden för den skyldige vanligenendast en anmärkning. Rättslig påföljd tillämpas endast iundantagsfall.Ett medvetet fusk med varudeklarationer om renhet och om ursprungslandhar uppdagats. Ett högst påtagligt fall har förekommit i en import frånFrankrike av kött, som har visat sig smittat med salmonella, trots ettövertygande intygande från importören om att partiet var undersökt ochgaranterat smittofritt.Det är helt uppenbart att de regler om ansvar som tillämpas i medlems-länderna här är otillräcklig eftersom ingen eller obetydlig påföljd drabbar denskyldige.Med ett parti kött, importerat och använt i en ordning, som förbjudits medstöd av livsmedelslagen, har ett stort svenskt företag, etablerat på deneuropeiska marknaden, förfarit helt respektlöst. Köttet har blandats ibarnmat. Till bilden hör, att den befarade "galna ko-sjukan" kan ha eninkubationstid och effekten av tilltaget därmed inte kanöverblickas.När förfarandet påtalades drogs barnmaten in på den svenska marknadenför att, enligt tillverkaren, säljas och senare skänkas till . Riskenföratt den farliga smittan sprids ändras ju inte därmed men förfarandet visar påen total respektlöshet för de ansvariga myndigheternas påbud.Det är nödvändigt att medlemsländernas livsmedelslagstiftning innefattarsträngare påföljder vid brott mot myndigheternas förelägganden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strängare livsmedelslagstiftning.
mot · GL02Jo521 · 1997-10-06 00:00:00 — Samlad information om enskilda djurförsök Det finns ett mycket stort intresse från allmänheten ifrågor som rör vårt förhållningssätt till djuren. Detta gällerinte minst djurförsöksfrågorna.För att allmänheten skall kunna skaffa sig en uppfattning i dessa frågorkrävs att det finns ett allsidigt material att tillgå. informerar fleraorganisationer och företag med partsintresse om djurförsöken. tar också fram en skriftserie samt för statistik överanvändningen av försöksdjur.En stor brist i den statliga administrationen av djurförsökspolitiken är attallmänheten inte från en central myndighet kan få tillgång till informationom enskilda djurförsök och då speciellt sådana som pågår. De ansökningarsom lämnas in till de djurförsöksetiska nämnderna (som är sju till antalet)arkiveras vid varje nämnds kansli. Det sker med andra ord ingen centralarkivering genom t.ex. Centrala försöksdjursnämndens försorg.Enligt vår uppfattning skulle det vara till fördel, både ur informations-synpunkt och då det gäller arbetet med de mål som är formulerade i denstatliga djurförsökspolitiken, om ansökningarna till de djurförsöksetiskanämnderna även arkiverades av den centrala myndigheten. Med ett sådantarkiv som utgångspunkt skulle man kunna få en mer samlad bild över deansökningar som lämnas för djurförsöksetisk prövning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av samlad information om enskilda djurförsök.
mot · GL02Jo526 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen meddelade idjurskyddsförordningen nya regler för hållning av räv.Bestämmelserna träder i kraft efter utgången av år 2000.När det gäller burhållningen av minkar pågår enligt uppgift en utredningpå Jordbruksdepartementet.De nuvarande detaljbestämmelserna för hållning av mink tillåter att dehålls i små ståltrådsburar. I det fria rör sig över stora ytor och den ärett vattenälskande djur. Den använder sig av vattnet för att reglera sinkroppstemperatur samt för att jaga. Studier som utförs på minkar i fången-skap visar att minkarna, då de ges tillgång till vatten, utnyttjar detta försimning. Studier visar även att minkarna tillbringar väsentlig tid vid vatten-kanten.Dagens burhållningssystem ger inte minkarna möjlighet till naturligtbeteende, dvs att utföra för dem arttypiska viktiga beteenden. Av den anled-ningen bör buruppfödningen av minkar avvecklas möjligt. Burhåll-ning av pälsdjur är en form av djurhållning som vi inte behöver och somstarkt strider mot den rådande uppfattningen om hur vi bör behandla djur ochden är helt oacceptabel med utgångspunkt från de djurarter som det rör sigom.Den politiska uppfattningen att avveckla buruppfödning av pälsdjur harstärkts , och det inte minst internationellt. I Storbritannienpresenterade Labour under sin förra valrörelse ett djurskyddsmanifest, NewLife for Animals, där man lovade att förbjuda buruppfödning av pälsdjur. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om burhållning av mink.
mot · GL02Jo528 · 1997-10-06 00:00:00 — Det faktum att en till en och en halv miljon grisar årligenkastreras i har upprört en stor allmänhet. Orsaken tillatt kastreringen utförs är att av alla grisarutvecklar ämnen som ger ett kött som luktar illa vidupphettning, och det köttet ratas av konsumenten.I december 1996 beslutade regeringen om nya bestämmelser för kastreringav grisar. De nya bestämmelserna innebar att kastrationsåldern sänktes . I sammanhanget bör också nämnas att expertmyn-digheten, , förordade en sänkning till en vecka.Sänkningen av kastrationsåldern har dock inte löst problemet med att detgör ont i obedövade grisar när man skär i dem. Möjligtvis har reformeninneburit att griskultingarna utsätts för mindre lidande i samband medsårläkningen, men det huvudsakliga problemet kvarstår.Om man ska komma bort från kastreringen av grisar bör man se bredare påfrågan än vad man gjort . är t ex hela slaktindustrin uppbyggd påatt grisen ska ha en viss storlek då den slaktas. Det torde vara möjligt attslakta hangrisarna innan de utvecklat de illaluktande ämnena. Det gäller medandra ord att titta på alla möjligheter som finns. Någon sådan kartläggninghar ännu inte utförts, vilket jag finner anmärkningsvärt. Enligt minuppfattning borde ges i uppdrag att redovisa alla dessamöjligheter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra kastreringen av grisar överflödig.
mot · GL02Jo529 · 1997-10-06 00:00:00 — En röd tråd i djurskyddslagen är att djur ska behandlas somindivider. De ska också skyddas mot lidande och hållas på ettsådant sätt att det främjar deras hälsa. Det självklara faktumatt djuren inte kan föra sin egen talan, eller att det inte finnsnågon part som står på djurens sida med klagorätt idjurskyddsfrågor, innebär dock att djurens situation inte ärtillfredsställande ur rättssynpunkt.I förslaget till ny miljöbalk föreslås att ideella miljöorganisationer ska fåöverklaga miljödomstolarnas ställningstaganden, exempelvis beslut omtillstånd för företag. För att organisationerna ska få denna rätt ska de hafunnits och ha minst 1 000 medlemmar.Enligt vår uppfattning finns det mycket som talar för att djurskydds-organisationerna ska ges motsvarande rätt i djurskyddsfrågor. Medvetenhetenoch intresset för djurskyddsfrågor har ökat markant i vårt samhälle. Det finnsockså ett starkt stöd i samhället för att det som stadgas i djurskyddslagengaranterat ska tillfalla djuren fullt ut. Om djurskyddsorganisationerna gavsklagorätt skulle djurens rättsskydd stärkas markant.Djurskyddsorganisationerna har i rättsordningen försöktatt överklaga beslut, men då fått som svar att man inte besitter klagorätt.Redan 1989 försökte mot plågsamma djurförsök tillRegeringsrätten överklaga kammarrättens dom i det uppmärksammadeHuskvarnafallet, där en man dömts till djurplågeri och där länsstyrelsenmeddelat mannen förbud att tills vidare ha hand om och skaffa hund. Efteratt kammarrätten undanröjt beslut försökte Nordiska sam-fundet mot plågsamma djurförsök överklaga beslutet till Regeringsrätten.Regeringsrätten meddelade dock att samfundet inte hade rätt att besvära sigöver kammarrättens dom.Djurskyddsorganisationerna har sedan vid andra tillfällen försöktöverklaga beslut, men har även fått som svar att man ejbesitter klagorätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att djurskyddsorganisationerna bör ges klagorätt idjurskyddsfrågor.
mot · GL02Jo530 · 1997-10-06 00:00:00 — har djurskyddsorganisationer m fl krävt att ensärskild djurskyddsmyndighet ska inrättas. Som argument försitt förslag har de bland annat angivit att det inte är bra attansvaret för djurskyddsfrågorna är uppdelat på flera olikamyndigheter samt att den nuvarande centraladjurskyddsmyndigheten, , integenomför det som stadgas i djurskyddslagen utankompromissar bort lagens intentioner genom att ta för storhänsyn till andra uppgifter som vilar på myndigheten. Dethar också förts fram att en djurskyddsmyndighet skullekunna fungera som spjutspets för det internationella arbetetmed djurskyddsfrågor.Under förra året lades även en motion i med förslag på att enutredning ska tillsättas för att kartlägga djurskyddets organisation och för attlämna förslag på hur en fristående djurskyddsmyndighet skulle kunnaorganiseras. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att regeringenmed anledning av betänkandet om offentlig djurskyddstillsyn skulle redovisaen proposition . Propositionen uteblev dock. Jordbruks-departementet lämnade endast en promemoria med förslag om ändringar idjurskyddslagen. I promemorian förs dock ingen diskussion kring eneventuell djurskyddsmyndighet.Förslaget att en speciell djurskyddsmyndighet bör inrättas är mycketintressant och skulle kunna innebära att frågorna får en helt annan tyngd.Inrättandet av en djurskyddsmyndighet skulle inte behöva innebära ökadekostnader, utan myndighetens verksamhet skulle kunna finansieras med demedel som fördelas på de olika myndigheter som handlägger djur-skyddsfrågor.Vi anser att det nu är hög tid att förslaget om inrättande av djurskydds-myndighet utreds. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet att utreda frågan om en djurskyddsmyndighet.