ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02So679 · 1997-10-06 00:00:00 — har i stort sett bra lagar som reglerar narkotikaproblemet. I teorin har vi en genomtänkt narkotikapolitik, om än med vissa brister. Den praktiska tillämpningen av denna politik är dock både haltande och kraftlös. Drastiska nedskärningar inom kommunerna och polisen har lett till att missbruk bland unga människor inte upptäcks och åtgärdas . I samband med EU-inträdet sades var fjärde tullanställd upp. Många oroade sig för att detta skulle leda till ökad narkotikasmuggling och så blev tyvärr fallet. Efter en nedgång första året efter EU-inträdet ökar beslagen av narkotika igen. gjordes 1 170 tullbeslag av narkotika och dopningspreparat, en ökning jämfört med . Rekordbeslag har gjorts av växtdrogen kat, som smugglas in i första hand via och , länder där den ännu inte är narkotikaklassad. bör driva frågan om att narkotikaklassa växtdrogen kat inom hela EU. Det är angeläget att återfår åtminstone de resurser som behövs för att säkerställa gränskontrollen. Våra partier har i sina förslag anvisat ytterligare resurser för att bättre klara tullens arbete och gränskontrollen. har narkotikapolitiken misskötts. Trots att folkopinionen står samlad bakom kravet att ta krafttag mot narkotikan har det blivit halvhjärtade satsningar. En aktion över hela landet där alla myndigheter förmås samverka lokalt under nationell ledning skulle kunna tränga tillbaka narkotikamissbruket väsentligt. Vårt förslag är således att regeringen tillsätter en kommission med mycket bred representation med uppgift att leda en nationell samlad aktion mot narkotikan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare medel till tullen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i EU driva frågan om att klassa växtdrogen kat som narkotika i hela , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kommission med uppgift att leda en nationell samlad aktion mot narkotikan. 1 Yrkande 1 hänvisat till SkU.
mot · GL02T1 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:19 Utvecklingen i informationssamhället Regeringen anger som prioritering för att huvudinriktningen för den nationella IT-strategin är att stimulera användningen av informationsteknik på ett sätt som främjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Inom pågår ett arbete med att uppgradera telenäten så att alla hushåll kan erbjudas bredbandskommunikation. Regeringen har i propositionen om översyn av telelagen anfört: Det är dock inte aktuellt att helt överlåta utvecklingen till marknaden. Ansvaret för att hela landet, även de glesast befolkade områdena, har fullgoda telekommunikationer kommer även fortsättningsvis att ligga på staten. Konkurrensen bör ses som ett bland flera medel att uppnå de telepolitiska målen. Goda telekommunikationer kan minska regioners avståndshandikapp och är särskilt betydelsefulla för ö-regionen . Grundläggande telefoni är säkerställd genom telelagen men kan inte anses motsvara de krav som teknikintensiva företag ställer. Genom att utbyggnaden av ett nät för snabb överföring av stora datamängder, ljud och bilder görs där efterfrågan är störst kommer landsbygden att diskrimineras. Tekniken medför möjligheter att i större utsträckning välja arbetsplats med hänsyn till den omgivande miljön, något som kan medföra en positiv utveckling på landsbygden. Denna möjlighet går förlorad om inte hela landet får tillgång till ett nät med tillräcklig överföringskapacitet. Det är därför nödvändigt att inte bara företagsekonomiska utan också samhällsekonomiska överväganden styr nätuppbyggnaden. Enligt en rapport från , IT-revolutionen och morgondagens företag. Branscher och regioner på väg mot , framgår att för att inte glesbygden och orter som är starkt beroende av basnäringarna skall utarmas än mer krävs massiva IT-satsningar för att höja konkurrenskraften. Rapporten visar också att IT-spridningen är sämst i , , , , och . Regeringen har i en särskild skrivelse till Utvecklingen i informationssamhället (skr. 1997/98:19) anfört att huvudinriktningen för en nationell IT-strategi bör vara att stimulera användningen av informationsteknik på ett sätt som främjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Informationstekniken måste vara tillgänglig för alla, utvecklingen får inte skapa nya klyftor i vårt samhälle utan bör i stället bidra till att överbrygga nuvarande klyftor. Informationstekniken kan bidra till att öka jämställdheten i olika dimensioner, jämställdhet mellan olika regioner, mellan könen samt mellan olika åldrar och grupper i samhället. En bred och jämlik användning av informationsteknik är en av förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning i samhället. Det behövs en politisk styrning för att skapa jämställdhet i samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förutom företagsekonomiska överväganden samhällsekonomiska överväganden skall göras vid nätuppbyggnaden för IT.
mot · GL02T205 · 1997-10-06 00:00:00 — Väg- och järnvägssatsningar i Väl fungerande, snabba och bekväma kommunikationer är en förutsättning för utvecklingen av en region. Detta gäller alldeles speciellt i som drabbats mycket hårt av en vikande arbetsmarknad genom neddragningar och nedläggningar av såväl privata företag som statlig verksamhet. Snabbtågssatsningen på Ostkustsbanan har kommit en bra bit på väg och ser också ut att bli en stor framgång. När projektet är fullföljt förkortas restiderna avsevärt och tåget kan ännu mer framgångsrikt konkurrera med andra färdsätt. Det är mycket angeläget att snabbtågssatsningen längs ostkustbanan inte försenas. Bl a för att få full effekt av den kommande , måste hela sträckan ha fortsatt högsta prioritet i fortsatta planering. Detta innebär bl a att dubbelspåret till , som också är en förutsättning för fortsatt satsning på det s k Upptåget, måste ges hög prioritet. Ett annat mycket angeläget snabbtågsprojekt som berör är satsningen på den s k Atlantbanan som behandlas i en annan motion. Ombyggnaden av mellan och är i full gång efter många års diskussioner om vägsträckningen. Ombyggnaden sker i ett samprojekt med utbyggnaden av Ostkustbanan. Planerna tar sikte på att vägsträckan skall vara färdig . När denna vägsträckning är färdigställd återstår dock behovet av ombyggnad på sträckan EnångerHudiksvall. Men i nuvarande planering ligger detta projekt två är senare, alltså byggstart . Vägsträckan EnångerHudiksvall är och utgör en besvärlig flaskhals som är mycket olycksdrabbad. Ur många synpunkter vore det fördelaktigt att kunna fullfölja detta projekt som är kostnadsberäknat till ca i omedelbar anslutning till att sträckan SöderhamnEnånger blir färdig. Den starka variation i vägstandard som annars blir följden torde i sig utgöra en riskfaktor. Pengar måste alltså prioriteras för återstoden av sträckan EnångerHudiksvall. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att snabbtågssatsningen längs Ostkustbanan inte försenas, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vägsträckan EnångerHudiksvall, E 4, skall byggas om i direkt anslutning till färdigställandet av sträckan SöderhamnEnånger.
mot · GL02T206 · 1997-10-06 00:00:00 — Infrastrukturinriktningen för framtida transporter Vi ska ha ett miljöanpassat och trafiksäkert transportsystem som bidrar till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Då krävs det en avvägning för investeringarna som stärker den regionala balansen. Jord- och skogsbruk, tillverkningsindustri, varuhandel, samfärdsel/ post/tele, samt livsmedels- och metallindustri är näringar som i hög utsträckning är beroende av goda kommunikationer för både gods och personer. Dessa näringar har goda förutsättningar att växa i norra delen av , dvs . Tåg är det mest energieffektiva transportmedlet och vi har en bra stambana. Både gods- och passagerartrafiken bör ha en hög kapacitet så att lönsamhet och tillgänglighet ökar. En satsning på och en anpassning av järnvägen till hastigheter ökar konkurrenskraften och kan minska restiden mellan och till två och . Investeringar på Västra stambanan har en god samhällsekonomisk lönsamhet även på kort sikt, eftersom tågtrafiken kan öka. Därför behövs signalanpassning, ombyggnader av plankorsningar och banjusteringar, åtgärder för att minska bullerstörningar samt snabbtågsanpassning. Men högsta prioritet bör läggas på en kapacitetshöjning, på sträckan AlingsåsGöteborg, det är nödvändigt för en ökad tillgänglighet. Upprustningen innebär att godstågen kan göra stora tidsvinster och att persontrafiken mellan och kan öka såväl resandeunderlag, snabbhet som komfort. Det är viktigt att fortsätta standardförbättringen av och att bestämma sträckningen så att kommande utbyggnad blir möjlig. bör E 20 byggas ut till trafiksäker fyrfältsväg. Sträckan norr om bör byggas om. Även påfartsvägar som t.ex. väg 47 SkövdeSkara bör komma med vid planeringen av upprustningen. Att bygga om till motorvägsstandard innebär stora trafiksäkerhetsvinster. Främst minskar olycksrisken i korsningar, eftersom dessa alltid blir planskilda. Riskerna minskar även på sträckorna mellan korsningarna. Två körfält i vardera riktningen med avskiljande mittremsa tillåter en högre hastighet och jämn trafikrytm samt säkra omkörningar. Viltolycksrisken minimeras i och med heltäckande viltstängsel. Säkerheten ökar också för andra trafikanter eftersom gång- och cykeltrafik samt fordon som kör saktare än hänvisas till lokalvägnätet vid sidan om. Väg 48/64, som går mellan och räknas in i det som kallas . Det är en väg som har tät trafik och är betydelsefull, inte minst för sommar- och vinterturister. Vi anser det mycket angeläget att få en trafiksäker lösning för denna väg. Här är sträckningen MariestadOtterbäcken och förbifart projekt som bör sättas igång . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Västra stambanan, E 20 och .
mot · GL02T209 · 1997-10-06 00:00:00 — bildas det nya länet . Ett mycket viktigt skäl för att bilda ett sammanhållet västsvenskt län är att kunna utveckla bättre fysiska kommunikationer inom . Trafikflödena går främst från olika delar av regionen in till som utgör navet för alla kommunikationer på såväl väg, järnväg som flyg och båt. är särskilt berört i den norra länsdelen som har relativt långa avstånd till , . Det nya storlänet är en försöksverksamhet vad beträffar formerna för statens engagemang och hur dessa skall organiseras på ett effektivt sätt. Det är helt uppenbart att det är av riksintresse att det västsvenska länets utveckling och funktion faller väl ut inför ev. kommande storlän i övriga riket. Det gäller inte minst de direkt förestående problemen på kommunikationsområdet som skall lösas. Därför bör regeringen nu i inledningsskedet av regionens start göra extra satsningar för kommunikativa funktion. De åtgärder som förordas i motionen bör kunna komma till stånd genom prioriteringar inom befintliga planer och anslag. 2 Den tunga godstrafiken på väg Det är helt otillfredsställande att tidsplanen för ombyggnaden av ännu inte är klar. E 20 är en av tyngst trafikerade Europavägar med godsfrakter från såväl norra som från . E 20 betyder självfallet också mycket för godstrafiken från mot . Med en ökad koncentration på som centralort kommer därtill persontrafiken att öka ytterligare . Regeringen bör omgående redovisa en klar finansiering och tidsplan för E 20:s färdigställande . Riksvägarna 44 mellan och och riksvägen 49 mellan och är också mycket tungt belastade av både fraktgods och persontrafik som knyts direkt till E 20. Dessa riksvägar har stor betydelse för den dagliga pendeltrafiken inom länet. Regeringen bör samordna den ekonomiska prioriteringen för E 20, samt . 3 Stambanan, X 2000 har mycket goda snabbtågförbindelser med både och på Stambanan. har gjort en tydlig prioritering då man valt att snabbtåget huvudsakligen skall göra ett stopp, det i , vid varje passage. Det är många inom näringslivet som reser till och/eller . I detta sammanhang är det särskilt angeläget att tidiga morgontåg alltid stannar i så att affärsresenärer hinner till eller till normal mötestid alla vardagar. Så var inte fallet under semestermånaden , vilket är oacceptabelt för näringslivet i . Regeringen bör kunna garantera detta som huvudman för SJ. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering och tidsplan för vägbyggnader i och en åretruntservice från SJ som tillgodoser näringslivets behov av kommunikationer med och .
mot · GL02T222 · 1997-10-06 00:00:00 — Kommunikationerna har stor betydelse för företagandet och för hela den regionala utvecklingen. Avstånden i mellan kommunerna och till huvudmarknaderna är avsevärt mycket större än i övriga . Länets landareal är större än , och tillsammans. Goda kommunikationer i är därför av avgörande betydelse för länets möjligheter att hävda sig i konkurrensen med övriga och . Det handlar om att förbättra alla kommunikationer, både inom länet och från länet, och på . Flygets avreglering har inneburit både plus och minus för . Avregleringen har lett till tätare förbindelser och i viss mån lägre flygpriser på de vältrafikerade linjerna. På de mindre trafikerade linjerna, till och från , och , har avregleringen fått motsatt effekt. Stora kostnader för flygtrafiken till och från länet kan innebära att en planerad företagsetablering går om intet, därför är det av stor vikt att det går att upprätthålla en väl fungerande flygtrafik till rimliga priser. Vidare anser vi att flygförbindelserna inom bör förbättras. Kommunikationer i öst-västlig riktning saknas nästan helt. Effektiva och rationella järnvägsfrakter har också stor betydelse för länets näringsliv, korta och exakta transporttider blir allt viktigare. Det är därför nödvändigt att anpassa SJ:s verksamhet till kundernas behov och modernisera verksamheten. Ur miljösynpunkt är det viktigt att en större del av gods- och persontransporterna förs över till järnväg. Staten måste ta sitt fulla ansvar för en väl fungerande järnvägstrafik till och inom . En utbyggnad av järnvägsnätet mellan olika länder är också av vikt för samarbetet i området. Goda kommunikationer till rimligt pris är en viktig förutsättning för besöksnäringens utveckling. Turismen är en näringsgren med stora framtidsutsikter och ska behandlas som en sådan. Det är därför viktigt att besöksnäringen ges likvärdiga förutsättningar som annan näringsverksamhet. Väl fungerande kommunikationer knyter samman arbets- och bostadsmarknader och är ett viktigt inslag i en offensiv regionalpolitik. Där spelar också vägarna en stor roll; det är viktigt att de håller en standard som motsvarar kraven på framkomlighet, bärighet, säkerhet och miljö. I kommuner som t ex , m fl finns det en enskilt ägd personbil på ungefär varannan invånare. Det beror inte främst på att folket i småkommunerna har så goda inkomster att så gott som alla har råd att hålla sig med bil. Skälet är att kollektivtrafiken framförallt i den norra glesbygden är mycket begränsad. Närmare hälften av de sysselsatta saknar eller har inte möjlighet att nyttja kollektiva trafikförbindelser för sina arbetsresor. Goda möjligheter till kommunikationer är av stor betydelse för , dels för näringslivet i allmänhet och turistnäringen i synnerhet, dels för befolkningen i vardagslivet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna i .
mot · GL02T225 · 1997-10-06 00:00:00 — har de så kallade TEM- och TER-projekten pågått i Öst- och . TEM står för Trans European Motorway och TER för . Projekten har tillkommit på FN:s initiativ med syfte att förbättra infrastrukturen för vägar och järnvägar i området med anpassning till trafikvolymerna. Den nord-sydliga TEM/TER sträcker sig från /till i och till i . Från FN:s sida har poängterats vikten av att ha både väg och järnväg i samma korridor. Infrastrukturen för både väg- och järnvägstrafiken i lider av stora framkomlighetsproblem med trafikinfarkter som följd. TEM/TER skulle till viss del kunna lösa dessa framkomlighetsproblem om ansluts till TEM/TER-systemet. infrastruktur bygger i stor utsträckning på väg- och järnvägstriangeln StockholmGöteborgMalmö. Vad som saknas är ett diagonalt stråk Göteborgsydöstra , med vidare koppling till TEM/TER. Ett sådant stråk kommer att avlasta och från trafik som skall till Öst- och . Genom sitt synnerligen goda läge är det naturligt att /i östra skall utgöra den Svenska noden för koppling till TEM/TER. finns en väl fungerande färjelinje med daglig trafik mellan och . Vidare i bör vägstråket ha sträckningen KarlskronaRonnebyVäxjöVärnamoBoråsGöteborgOslo. Denna sträckning består av ett antal olika vägnummer. Sträckningen bör istället ges en enhetlig vägnumrering, E77, som också är benämningen på den som slutar i . På järnvägssidan utgör Kust-till-kust-banan den självklara sträckningen. Här uppfylls FN:s krav på att korridoren skall vara en kombinerad väg- och järnvägsförbindelse. TEM/TER-stråket skall ses som en utvecklingskorridor genom . Som sådan har den också en regionalpolitisk betydelse för utvecklingen i det svenska inlandet. Vad gäller Kust-till-kust-banans del mellan och är den i behov av en omedelbar upprustning bla vad gäller spår- och kontaktledningsbyte. Med en medelhastighet /h och stora bärighetsproblem är det omöjligt att utveckla en modern järnvägstrafik på bandelen. är det att visa att har en stor framtidstro och en tro på de nya demokratierna i Öst- och och integrera dem med vårt infrastruktursystem. För del är det också viktigt att ha goda kommunikationer med som är en av de snabbast växande ekonomierna i och dessutom med sina 38 miljoner invånare en stor potentiell marknad för svenska företag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att den s.k. TEM/TER-korridoren får en fortsättning genom , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omedelbar upprustning av Kust-till-kust-banans sträckning mellan och .
mot · GL02T301 · 1997-10-06 00:00:00 — Utmärkningen av de svenska landskapen I är vi vana vid att landet har delats in i län, landsting, kommuner och församlingar. Indelningen av län har dock varit föremål för omorganisation i och i . I har förändringarna inneburit att man har fått ett län som i stort sett sammanfaller med landskapet . I däremot innebär den nya länsindelningen att vissa landskap kommer än mer i skymundan . var redan tidigare uppsplittrat på tre län och har ingått i . kommer även att komma in i det nya storlänet. Under det förra väckte jag en motion med yrkande om att landskapsgränserna borde utmärkas längs de större vägarna. Då trafikutskott valt att skjuta på behandlingen av motionen till innevarande anser jag motionens innehåll ånyo bör aktualiseras. För att hålla traditionen vid liv vore det bra om man längs våra större vägar kunde märka ut landskapsgränserna precis som länsgränser och kommungränser är utmärkta. Historiskt sett så var det först landskapen som var grund för en mer regional indelning av riket. förekom de gamla landslagarna som ofta byggde på att man bodde i ett visst landskap t ex Västgötalagen. Trots att sedan länen utgjort grunden för den regionala indelningen så är landskapen fortfarande av stor betydelse inte minst ur kulturell och turistisk synvinkel. Folk känner sig som västgötar, dalslänningar och bohuslänningar och inte som invånare i . Vissa organisationer som t ex delar in sina regionala organisationer i landskap. Man kan därför med gott samvete säga att det finns en stor betydelse kvar för landskapen fortfarande. Resande från andra delar av landet får en positiv information om landskapens geografi. Det skulle dessutom vara en kulturinsats till glädje för både ortsbefolkning och turister. Landskapsgränserna finns redan utmärkta på en del ställen, t ex i , men det vore ett trevligt inslag om det kunde bli en generell utmärkning. Jag föreslår därför att uppdrar åt regeringen att snabbt se över hur en utmärkning av landskapsgränserna skall kunna ske. Det torde innebära att eller senast till nästa års turistsäsong kunde landskapsskyltningen vara verkställd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utmärkning av landskapsgränserna längs de större vägarna.
mot · GL02T302 · 1997-10-06 00:00:00 — Väg 23 är av utomordentligt stor betydelse för regionen södra . Vägen utgör en viktig livsnerv mellan de tre relativt stora regionala centra som , och utgör. En upprustning till riksvägstandard synes rimlig. , , , och kommuner har arbetat i nära samarbete med berörda vägförvaltningar och länsstyrelser för förbättringar på rubricerad väg. Några mindre framgångar har nåtts , dock återstår ytterligare delar att förbättra, t ex delen VäxjöHuseby. Det rimliga är att hela väg 23 får riksvägsstandard. De regionalekonomiskt relativt svaga områden som ligger emellan de tre något starkare centra skulle efter en förbättring och upprustning till riksvägsstandard kunna fortsätta att utvecklas i en positiv riktning. Delar av det område som väg 23 betjänar ingår för övrigt i ett av de svenska mål 5b-områdena. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medel avsätts/omfördelas så att riksvägsstandard uppnås på hela väg 23 genom och län.
mot · GL02T303 · 1997-10-06 00:00:00 — Inom det nya finns enorma behov av satsning på ett utbyggt vägnät och en högre standard på de många dåliga grusvägarna i området. En riksväg av särskild vikt och betydelse är som förbinder Tvåstad (/) med . Vägen tar upp stora trafikströmmar österifrån i landet i riktning mot och . Det gäller också betydande fordons-tal från och norrut via . Trafiken i motsatt riktning har närmast motsvarande volym. Inom närregionen har tillkommit ytterligare en ackumulativ trafikeffekt genom sjukvårdssamarbetet mellan de stora sjukhusen i och . Det innebär t ex att trafikolycksfallen i under sommarveckorna och de är många i många fall transporteras med ambulans på till NU-sjukhuset i , där transporterna, som ofta är av brådskande karaktär, måste ta hjälp av polisfordon för att komma snabbare fram. Som ser ut blir omdömet att den håller en undermålig standard. I tillgängliga planer har förbättrande åtgärder flyttats fram med avslut . Den senareläggning som planen står för drabbar också näringslivets utbyggnad i regionen som också inkluderar med omkringliggande kommuner. Självfallet får dröjsmålen också effekter på arbetsmarknaden. Rimligt hade varit att utbyggnaden av skett så att projektet anpassats till den s k Sunningeleden (E 6), som blir klart . Regeringen bör pröva förutsättningarna för att genom omprioriteringar i anslaget till väginvesteringar ställa medel till förfogande i syfte att möjliggöra en tidigareläggning av riksväg 44:s ombyggnad och att den färdigställs senast . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om snar utbyggnad av .