mot · GL02Jo511 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningDet är få områden som är inne i en så intensiv utvecklingsom gentekniken. Här finns en oerhörd dynamik ochpotential att påverka människors liv och öden i framtiden.Samtidigt är det en fråga som i mycket ringa utsträckningdebatteras offentligt, bland annat beroende på ämnetskomplexitet. Detta är otillfredsställande.Genteknik på växter och djur kommer att få allt större betydelse iframtiden. Det är därför viktigt att vi noga tänker igenom de etiska aspektersom finns inom detta område. Vi baserar vår grundsyn på den krist-demokratiska förvaltarskapstanken. Vi menar att människan är förvaltare,och inte herrar i skapelsen. Detta ger oss ett speciellt ansvar, vi ska ageramed en långsiktig helhetssyn med respekt för vår omgivning och kommandegenerationer. ger vår syn på förvaltandet drivkraft till förändring.Att förvalta innebär något mer än att bara passivt slå vakt om något. Vimenar att det är förenligt med ett gott förvaltarskap att förändra, utveckla ochskapa nytt. Det måste dock ske på ett ansvarsfullt sätt.De etiska utgångspunkterna är grundläggande för den kristdemokratiskaidéutvecklingen och för formulerandet av konkreta sakpolitiska ställnings-taganden. Vi bygger vår grund på fyra pelare: människovärdet, ofullkom-lighetstanken, behovet av små och nära gemenskaper och förvaltarskaps-tanken.Det är speciellt den sistnämnda av dessa, förvaltarskapstanken, som iförsta hand är relevant för vår syn på skapelsen och hur vi ska förhålla osstill den. Med denna grundsyn har vi därmed dragit upp en gräns mot demsom hävdar att människan är sin egen herre och kan styra och ställa helt eftereget val.Kungstanken bakom förvaltarskapet är "ansvar". Ansvarighetsfrågan harföljt mänskligheten som en levande tanke så långt vi kan blicka tillbaka ihistorien. Förvaltarskapet - ansvarigheten - gäller både de egna personligaresurserna och de yttre materiella värdena, miljö och resurser. Vi ska agerapå ett sådant sätt att vi med stolthet kan överlämna frukterna av vårt arbete.Förvaltarskapet innebär inte något passivt förhållningssätt utan ärutvecklande och förnyande till sin karaktär. Vi ska därför inte skämmas föratt vi ingriper och påverkar naturen, men vi ska göra det utifrån ett perspektivsom är långsiktigt och varsamt. Det är skillnad på en skönhetssträvandeträdgårdsmästare och en vinstmaximerande regnskogsexploatör för att ta ettnågot övertydligt exempel.Vår förmåga att fatta medvetna val ger oss en särskild position, menpositionen medför ansvar och inte oinskränkt makt efter eget tycke. MarkTwain har sagt att "människan är det enda djur som har förmågan att kunnarodna, och också har en anledning att göra det". Det ligger en del sanning idet påståendet.Människans särställning får till konsekvens att vi har en speciell uppgift,nämligen att bruka och förvalta. Vem eller vilken vi ser som ägare och förvilken vi ska avlägga revision är en personlig fråga som kan besvaras olikaav olika människor "av god vilja", men vår position är unik.Vad kan genteknikenanvändas till?Människan har påverkat naturen länge och konsten att flyttagener är gammal. Att avla fram nya hundraser är ett exempel.Den moderna gentekniken är mer specialiserad ochfinkalibrig skulle man kunna säga. Helt enkelt mersofistikerad, enligt teknikoptimisternas sätt att se på frågan.Med hjälp av modern genteknik fortsätter vi egentligen baraatt göra det vi alltid har gjort, men sparar värdefull tid,pengar och andra resurser.Behovet att offentligt diskutera och reflektera över gentekniken är stort.Eftersom allt liv har samma byggstenar öppnar sig enorma potentialer medhjälp av gentekniken. En sak måste vi komma ihåg: även traditionell avel kange upphov till lidande och etiskt tveksamma resultat. Det har funnits etiskaproblem långt innan den moderna gentekniken kom in på scenen. Den storaskillnaden är hastigheten och styrkan hos de instrument vi har tillgång till ,eventuella misstag och oförutsedda effekter får därför mycket störrekonsekvenser än tidigare.Områden som är intressanta för industrin att dra nytta av genom moderngenteknik är främst läkemedel, diagnostik, växtförädling och miljövård. Detfinns både förhoppningar och farhågor om vad denna teknik kan bidra med.Varför tveka inför ensatsning på genteknik?Historien är full av exempel på brustna förhoppningar ochfelslagna prognoser. Erfarenheterna från den så kallade grönarevolutionen inom jordbruket visar tydligt på problemen medatt ny teknik inte alltid ger de resultat som man hade tänktsig.Gröna revolutionen hade sin grund i ett nytt "mirakelvete" som kunde gefler och större skördar än vanligt vete, och dessutom var mindre känsligt förklimatstörningar. Men istället för att bli en succé i kampen mot världssvälten,vilket alla trodde att det skulle bli, så bidrog detta nya vete istället tillattskapa stort behov av konstbevattning, konstgödsling, bekämpningsmedel ochkraftigt skuldsatta småbönder som tvingades från sina gårdar.Ytterligare en negativ utveckling som delvis hänger samman med denmisslyckade gröna revolutionen är utarmningen av den genetiska basen, ellerdet genetiska kapitalet som är ett annat namn.Före den gröna revolutionen fanns drygt 80 000 olika varianter av ris. Barai odlades över 30 000 olika rissorter. odlas det bara cirka 50olika sorter, och risken finns att detta antal minskar ännu mer. Den genetiskaerosionen är en mycket allvarlig effekt av gentekniken. Utarmningen avgener ger mindre variation att bygga vidare på. Vi vet inte exakt vilkabetingelser som kommer att gälla , därför är en så bred genetiskbas som möjligt en form av försäkring inför en osäker framtid. Problemenmed alltför ensidig genetisk profil gäller inte bara inom växtriket, utan ärockså giltigt för boskapssektorn.Dessa problem har blivit alltmer uppmärksammade. 1974 bildadesInternational (). Initiativet togs vidFN:s miljövårdskonferens i då man fattade beslut om attbörja samla in, torka och frysa viktigt genmaterial från växter. Fröernaförvaras i så kallade genbanker.På detta sätt kan man bevara fröerna , sedan får man odla democh få nya frön som man sedan kan spara en period till. Man måste medandra ord hålla genbanken i ett aktivt förvaltande.Ett annat sätt att slå vakt om den genetiska arvsmassan är naturligtvis attodla reguljärt i sin ursprungliga miljö. I flera länder i tredje världen har mandärför bildat så kallade fältgenbanker med syftet att hålla den genetiskavariationen intakt. Detta är ett oerhört viktigt arbete, som dock kan vara svårtför ett fattigt land att avsätta resurser till. Vinsterna är långsiktiga, menkostnaderna omedelbara.Ett annat hot som inte är lika påtagligt men som bör beaktas är riskernamed vad som kan hända när man placerar ut GMO (Genetiskt ManipuleradeOrganismer), dvs växter, djur eller mikroorganismer som blivit genetisktmanipulerade, i naturen.De ekologiska systemen är komplexa och det är inte alltid självklart att vikan förutse alla effekter. Till exempel kan jordbruksväxter manipuleras föratt få egenskaper som kvävefixering, ökad ihärdighet mot torka, frost ellerhög salthalt i marken, motståndskraft mot sjukdomar och bekämpnings-medel. Vi har även många erfarenheter av att det kan dröja från detatt en händelse inträffar till den tidpunkt då man ser de fulla konsekvensernaav händelsen. Det tog ungefär efter att den kemiska revolutionen startatinnan samhället på allvar insåg miljö- och hälsokonsekvenserna medföroreningar, giftigt avfall, allergier och andra problem.Kan man ta patent på liv?En fråga som har följt gentekniken i spåren och orsakatmycket kritik är huruvida det ska vara möjligt för ett företagatt ta patent på levande organismer. Frågan är kompliceradoch innehåller många bottnar - juridiska, ekonomiska ochetiska.Allt eftersom tiden har gått har tolkningarna av vad som kan patenterasutvidgats och ges patent på läkemedel och även genmani-pulerade växter.Genom att manipulera generna är det möjligt att skapa nyamodifierade livsformer. Från genteknikföretagens sida finns det naturligtvisett stort intresse av att kunna skydda sina produkter - de har kostat mycketresurser att framställa och man vill inte bli bestulen på sitt arbete och dessfrukter.Det har funnits motstånd mot att bevilja patent på livsformer, men helatiden har gränserna flyttats steg för steg. I har man tänjt påpatentlagarna och 1992 frångick myndigheterna i all tysthet den tidigarepraxisen och gav ett företag patenträtt på två genmodifierade potatissorter.I finns det en större öppenhet för möjligheten att ta patent och redan1988 fick ett företag patent på den så kallade onkomusen som ärskräddarsydd för att användas inom cancerforskningen. Det blev det förstapatentet på ett genmanipulerat levande däggdjur.KristdemokratiskaståndpunkterMindre kött och mer vegetabilier -mindre svältUtifrån vår förvaltarskapssyn kan vi inte hävda att det är felatt vi människor på olika sätt försöker påverka och förändranaturen och vår livsmiljö. För att kunna försörja demänniskor som lever kan vi inte förlita oss på de grödoroch de produktionsmedel som fanns , närjordens befolkning bara var en bråkdel av dagens.Sett ur befolkningsökningsperspektiv kan det därför synas logiskt attfortsätta på den inslagna vägen - att göra jordbruket ännu mer industrial-iserat, förfina grödorna och fördjupa forskningen.Samtidigt finns det andra vägar att gå. Det är ett allmänt känt faktum attnär växtprotein får gå omvägen via köttdjur så förloras avproteinerna. Om livsmedelskonsumtionen kan gå mot en större andelvegetabilier och en mindre andel kött minskas trycket på ständigaproduktivitetshöjningar. bör anta en strategi för hur svenskafolket ska stimuleras att öka andelen vegetabilier i kosten.Ytterligare ansträngningar bör också ske när det gäller att minimera spilleti livsmedelsproduktionen. Det gäller inte minst insatser mot skadedjur ochmögel i lagringsledet.Märkning av livsmedelDet är viktigt att vi som konsumenter har möjlighet att viavarans förpackning få information dels om innehållet ochdels om hur den har producerats. finns olikaslags miljömärkningar och en rättvisemärkning som anknytertill nord-syd-perspektivet har introducerats. Det ärockså nödvändigt att varor som på ett eller annat sätt harproducerats med hjälp av genmodifierade organismer tydligtmärks, så att konsumentens fria val är underbyggt avtillräcklig kunskap om varan. Det har antagits ett särskilt EU-direktiv i denna fråga och diskussionerna och tolkningarnaav detta direktiv har varit omfattande. Det är vår uppfattningatt ett livsmedel som är, eller innehåller beståndsdelar somär, GMO-modifierat på något sätt, eller om odlingsmetodenpå något annat sätt inkluderat GMO, ska märkas. Somexempel kan nämnas att både en GMO-tomat såväl somketchup tillverkad av GMO-tomater bör märkas.Satsa på folkbildningRiksdagen har ett särskilt ansvar för att kunskap i dessafrågor sprids och fördjupas i de breda folklagren. Studiervisar att svenskarna har en generellt sett mer negativ hållningtill GMO än de flesta andra medborgare i . Dettamåste tas på största allvar. Våra nordiska grannar i Danmarkoch har jobbat betydligt mer med kunskapsspridningoch folkbildning i dessa frågor. Detta har i sak inte inneburitatt motståndet har försvunnit, men medborgarna har haftmöjlighet att med kunskap, istället för rädsla, kunna byggaunder sin tvekan. I borde vi följa dessa exempel ochriksdagen bör avsätta en särskild budgetpost för folkbildningom bioteknik riktad i första hand till frivilligorganisationernaför att möjliggöra uppbyggnaden av ett informationscentrumför bioteknik. Av budgetformella skäl görs ingen hemställani denna motion, utan den återfinns i partiets miljömotion.Internationella insatserUtarmningen av världens samlade genetiska kapital är ettstort och allvarligt problem. Att satsa mer resurser på attsamla in genmaterial och säkerställa att genbankernaverkligen klarar av sina åtaganden är en högt prioriteraduppgift. Vidare måste länderna i tredje världen få ekonomiskhjälp med att utveckla sina fältgenbanker.Eftersom det ligger ett globalt intresse i att bevara så mycket som möjligtav det genetiska kapitalet bör agera inom FAO för att stödjau-länderna att inrätta ett formellt nät av genbanker och fältgenbanker underFAO:s kontroll. Kostnaderna för detta bör till viss del bekostas av i-ländernavia det traditionella biståndsanslagen. Det är också rimligt att de storabioteknikföretagen som är direkt inkopplade i växtförädling får avsätta medeltill en genbanksfond. Detta är en viktig fråga för att drivainternationellt.Sverige bör ta initiativ till en om bioteknik. Frågan måstelyftas till denna nivå och ges politisk tyngd. Konferensen kan ta upp blandannat följande frågeställningar: "Ska av människan genförändradeorganismer få släppas ut i ekosystemet och i så fall under vilka villkor", "hurska man förhindra plågsamma djurförsök och ett ovärdigt utnyttjande avdjur", "behövs ett särskilt internationellt kontrollorgan för bevakning avbioteknikens tillämpning".Genteknik och djurförsökGenmanipulation på djur måste underställas en etiskgranskning. Även om syftet kan vara gott, till exempel högreavkastning av kött eller mjölk, är det aldrig försvarbart atttillverka livsmedel på ett sådant sätt att det innebär ettlidande eller onaturligt beteende hos djuren. Denna fråga ärnaturligtvis mycket bredare än frågan om gentekniken. Atthålla värphöns i allt för trånga burar är ett exempel på oetiskthandlande, utan att det handlar om genmanipulation.Frågan om genteknik på djur hänger också samman med djurförsöksetik.Vi kristdemokrater menar att man ska sträva efter att minimera användningenav försöksdjur inom forskningen och att det måste finnas rimliga villkor fördjuren som försöken pågår. Att medvetet orsaka ett djurlidande i syfte att göra något gott för människor är ett i detta sammanhangsvårt dilemma. Det måste från fall till fall avgöras om lidandet för djuret ärrimligt satt i relation till möjligheten att minska lidandet för människor.Gentekniken är på detta vis inget principiellt nytt. har detutförts experiment på djur för att få fram till exempel läkemedel och dettahar skett med samhällets öppna godkännande. Det är viktigt att varje projektunderställs en etisk prövning, där man inte bara ställer frågan om hur manska minimera lidande och risker, utan regelmässigt också ställer frågan omrelevans och nödvändighet. För att säkerställa att gentekniken inte medverkartill att fler djurförsök än absolut nödvändigt utförs bör det upprättas en plansom, i enlighet med det miljöprogram som godkände ,tydligt anvisar hur antalet djurförsök i kan halveras fram till år 2000.LagstiftningenVår nationella lagstiftning på området regleras i huvudsak i"Lagen om genetiskt modifierade organismer" som trädde ikraft . Gentekniklagen har utformats så att den ihuvudsak implementerar EG-direktiven om genteknik. Detfinns dock några skillnader.Utsättningsdirektivets bestämmelse om rapporteringsskyldighet till myn-dighet efter slutförd försöksutsättning återfinns inte i den svenska lagen. Ipraktiken brukar det fungera ändå, men det bör ändå justeras i lagtexten.En annan skillnad är att det i den svenska lagen finns ett etiskt moment i såmåtto att etiska hänsyn ska "beaktas" i prövningarna. Denna skrivning lösersjälvklart inte alla problem, men ger ändå ett bra avstamp för nödvändigadiskussioner, det finns därmed en formell möjlighet att föra in etiska resone-mang. bör i EU verka för att en motsvarande skrivning kommer tillstånd i utsättningsdirektivet. bör dessutom göra en analys ochutvärdering av hur det etiska momentet har fungerat i praktiken. Har dettillåtits ha någon inverkan på besluten, eller har det bara fungerat somkosmetika?Ytterligare tillägg som bör göras i gentekniklagen och dess regel omförhandsbedömning är krav på utredning om alternativa lokaliseringar ochutformningar på det sätt som miljökonsekvensbeskrivningar i princip ställer.Vid riskbedömning bör man dessutom räkna både med direkta och indirektarisker. Till exempel om en herbicidresistent växt ska sättas ut bör ävenbeaktas konsekvenserna av det/de bekämpningsmedel som växten gjortsresistent mot, och inte bara växten som sådan. Ett företag som ansöker omtillstånd att sätta ut GMO måste på ett övertygande sätt kunna argumenteraför att det inte finns några alternativa metoder som är att föredra framförgenetiska ingrepp.I avvaktan på att lagstiftningen arbetas om bör inga nya tillstånd tillutsättning av GMO tillåtas, utan ett tillfälligt moratorium införas.Patent på livFrågan om patent på liv är mycket omfattande ochkomplicerad fråga. Vi menar att möjligheten att kunna tapatent på ett mikrobiologiskt förfarande, själva processensom sådan, är tillräcklig för att företag ska kunna fåmöjlighet att slå vakt om sina produkter. Att däremot tapatent på en gen eller en organism som är genmodifierad skainte vara möjligt. Vi menar att det inte är rimligt att man skakunna ta patent på livet, på biologiskt material. skaaktivt arbeta inom EPO för att hävda denna ståndpunkt, och ikonsekvens med detta bör det utredas om det är möjligt attåterkalla de patent som redan har getts på GMO. Det ärintressant att se att det är läkemedels- och bioteknikindustrinsom förespråkar patent, medan vetenskapsmän, läkare,vetenskapliga sammanslutningar etc är motståndare. Manmenar att forskningssamarbete och det fria utbytet avinformation och kunskap kommer att hämmas.Tidigare i år röstade för ett förslag från kommissionentill nytt patentdirektiv för skydd av tekniska uppfinningar. I korthet går dettaut på att det nu ska bli möjligt att ta patent på gener, växter och djur samtvävnad och kroppsdelar från människor - så länge som dessa är "isoleradefrån den mänskliga kroppen". De enda levande organismer som utesluts frånpatent i direktivet är hela människor och människoembryon.Ministerrådet ska ta ställning till förslaget . Det är vår upp-fattning att måste utnyttja sin röst och stoppa förslaget innan det gårtillbaka till parlamentet för slutligt godkännande. Det är oklart hur EG-direktivet ska relateras till den europeiska patentkonventionen. Formellt ärdet den sistnämnda som tillsammans med medlemsländernas egen lag-stiftning styr patentområdet. Men styr också EG-lagarna medlems-ländernas lagstiftning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om en strategi för att ökaandelen vegetabilier i kosten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av livsmedel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till uppbyggandet av genbanker och fältgenbanker,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en om bioteknik,5. att hos regeringen begär förslag om en halveringsplan förantalet djurförsök,6. att beslutar om sådan ändring i lagen om genetisktmodifierade organismer, GMO, att rapporteringsskyldighet till myndighetingår,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet på att den etiska paragrafen i den svenskagentekniklagstiftningen får en motsvarighet i EU:s direktiv,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av den etiska paragrafen i gentekniklagen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökonsekvensbeskrivningar i gentekniklagen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om moratorium för utsättning av GMO,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att patent på liv ej skall vara möjligt,112. att beslutar om en sådan ändring av patentlagen att de patentsom redan beviljats på GMO återkallas,113. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslaget till nytt patentdirektiv för skydd av tekniskauppfinningar.1