ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02A445 · 1997-10-06 00:00:00 — Mot bakgrund av den dramatiska försämring som skett vad gäller kraftigt vikande sysselsättning, hög arbetslöshet och en strukturellt försämrad arbetsmarknad i och kommuner bör dessa kommuner inplaceras i stödområde 2 avseende de församlingar som inte är inplacerade i något stödområde. Det som därutöver talar för detta är följande: I samband med medlemskapsförhandlingar med EU fastställdes att hela skulle innefattas i målområde 6. Hela länet svarar väl mot det glesbygdskriterium som gäller för det området. Tätortsstrukturen i länet är sådan att är den enda större tätorten i länet som har över 4 000 invånare. Det förhållandet gör att är mycket beroende av resten av länet, på samma sätt som resten av länet är beroende av . Denna tätortsstruktur skiljer sig från situationen längs där det finns ett nätverk av orter som är större till innevånarantalet än vad kommunorterna i är. Små orter enligt sätt att se är orter under 10 000 invånare. är enligt detta synsätt den enda större orten i länet. Kommunerna är i tillfälligt stödområde, trots att förhållandena där inte kan bedömas som sämre än i /. Inför den nya planeringsperioden vad avser , innebär den svenska positionen att de nordligaste delarna av vårt land kustområdena skulle utgöra ett nytt strukturområde. Detta förhållande gör det mer motiverat att och kommuner inplaceras i stödområde 2 avseende de församlingar som inte är inplacerade i något stödområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inplacering i stödområde 2 av och kommuner avseende de församlingar som inte är inplacerade i något stödområde.
mot · GL02A449 · 1997-10-06 00:00:00 — Sysselsättningsbidraget är ett regionalpolitiskt företagsstöd som är direkt kopplat till sysselsättningsökningar i företag, och har på så sätt fungerat mycket effektivt. Sysselsättningsbidraget har tveklöst påverkat företag att göra nyanställningar i ett tidigare skede än annars hade varit fallet då risken av att ta på sig en för stor kostym har reducerats med hjälp av bidraget. I de regionalpolitiska stödområdena, och då särskilt i norra , är turismen en viktig näring för människors försörjning. Den sysselsättning som genereras av våra turistföretag är av stor betydelse, det gäller särskilt vinterturismen. Av naturliga skäl är de sysselsättningstillfällen som erbjuds i huvudsak säsongsanställningar. har totalt arbetade timmar i ett företag utgjort underlag för sysselsättningsstöd oavsett om det avser tillsvidareanställda eller säsongsanställda. I SFS 1997:208 fastslås i § 59 pkt 2 att Bidrag lämnas endast vid anställning som gäller tills vidare. Ändringen trädde i kraft , mitt under pågående kvalifikationsår. Detta ändrar i ett slag förutsättningarna för de turistföretag i stödområdet som bedriver sin verksamhet på säsongsbasis. Vinterturism bedrivs av naturliga skäl . De effekter som regeländringen innebär är svåra att överblicka och någon analys är inte gjord. Enligt uppgift är regeländringen ett resultat av förhandlingar med kommissionen i . Det är uppenbart att förhandlare inte har insett/haft kännedom om de effekter begränsningen att endast godkänna tillsvidareanställning som underlag för sysselsättningsbidrag har för turistnäringen. Det som talar för det förhållandet är att Turistdelegationen inte varit informerad om förändringen vare sig i förhandlingsskedet eller när begränsningen sedan infördes i förordningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att omförhandla reglerna för sysselsättningsbidraget.
mot · GL02A450 · 1997-10-06 00:00:00 — är ett av de län som drabbats hårdast av den arbetslöshet som följt i spåren av den senaste lågkonjunkturen, rationaliseringen inom basindustrierna samt hård neddragning av statliga myndigheter och verk inom länet. Som en följd av detta har också befolkningssiffrorna vänt ner som åldersstrukturen fått en tyngdpunkt mot en allt högre ålder. Men i länet finns också mycket skaparkraft och framtidstro. Inte minst bland de tusentals småföretagare som i den högkonjunktur som kan siktas ofta överväger om ytterligare en eller två personer kunde anställas i firman/företaget. Mycket pekar på att det är i de mindre företagen ofta inom tjänstesektorn men också inom produktionsföretag som de nya jobben kan komma till i länet. Det som bromsar en positiv vändning på arbetsmarknaden är inte i första hand lönekostnader utan de höga skatter och avgifter som läggs på lönen. En offensiv för ett bättre företagsklimat drivs just nu av i . Tillsammans med övriga aktörer inom näringsliv och arbetsmarknad vill man få företagen att blomma i länet med flera företagsetableringar och expanderande företag, ökad sysselsättning och lägre arbetslöshet. Med tanke på att är ett av de hårdast drabbade när det gäller arbetslöshet och negativ befolkningsutveckling vore det av stort intresse att ge länet särskilda förutsättningar för en ny och positiv utveckling. Därför borde länet på vissa områden kunna undantas från bestämmelser, avgifter och skatter för att pröva vilka effekter ett frizonsförsök skulle kunna få. Exempel på åtgärder som kunde prövas: Låt de småföretagare som ej har någon anställd anställa en arbetslös person utan någon kostnad. Generell sänkning av arbetsgivaravgiften med . Flexiblare tillämpning av regler på arbetsmarknaden så företagen vågar anställa flera. Förslaget om att få vilandeförklara sitt företag en gång och bli ersättningsberättigad i a-kassan, utan avveckling av företaget, förverkligas. Starta egetstöd i 6 månder för alla oavsett om man är arbetslös eller ej, under förutsättning att man inte konkurrerar med någon befintlig bransch på orten. Ökat samarbete för näringslivsutveckling mellan olika länsaktörer. Särskild satsning i skolorna på företagande och entreprenörsverksamhet. Regeringen bör pröva möjligheten att göra till ett försökslän med en inriktning enligt denna motion, inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låta bli ett försökslän för näringslivsutveckling.
mot · GL02A454 · 1997-10-06 00:00:00 — En rad åtgärder krävs för att sysselsättningen i ska kunna förbättras. de gröna föreslår i en rad åtgärder som skulle minska arbetslösheten: Sänkt normalarbetstid ger ca 6000 nya jobb i länet . mer till kommunsektorn 1998, 5 mrd kr mer 1999 och 6,7 mrd kr mer ger ca 700 fler jobb i länet än regeringens förslag. Utökade satsningar på olika miljörelaterade områden på totalt 5 mrd kr mer 1998 och ytterligare satsningar på 19 mrd kr mer än regeringen ger både en välbehövlig förnyelse inom näringslivet och fler jobb inom en rad branscher. Sänkt skatt på arbete och motsvarande höjd skatt på energi inklusive nedsättningar för energiintensiv industri stimulerar till förnyelse och tillväxt i främst sysselsättningsintensiva branscher. Det ger bättre konkurrenskraft och fler jobb . Satsning på utbyggnad av ingår också i förslag. Även detta ger fler jobb både . Dessa satsningar och förändringar, tillsammans med uppbyggnaden av till ett universitet skapar många möjligheter för länet att vända en negativ utveckling till att bli en region för nya arbeten, förnyelse och stark förmåga att ta vara på omvärldsförändringar. Därtill krävs emellertid också att statliga verksamheter i länet utvecklas och inte läggs ner. Regionaliseringen av skattemyndigheten är ett illavarslande exempel eftersom regeringen föreslår att regionkontoret ska förläggas till i stället för till , trots att föregående utredning visar att är den bättre lokaliseringsorten. Jag anser att regionkontoret ska förläggas till och så ska besluta. Det är också viktigt att vägnätet i länet förbättras. Det är emellertid länsvägarna och de mindre vägarna snarare än Europavägarna som behöver en upprustning. Den ensidiga satsningen på bör därför upphöra, och i stället bör länsanslagen ökas. Någon högbro för E4 genom bör inte komma till stånd. Detta är också innebörden av partimotioner om trafikpolitiken i statsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre förutsättningar för en positiv utveckling av sysselsättningen i , att beslutar att skatteförvaltningens regionkontor förläggs till i stället för ,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att lägga mer pengar på att upprusta länsvägar och mindre vägar i ,2 att beslutar att någon bro för E 4 över Sundsvallsfjärden inte skall byggas.2 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. 2 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till TU.
mot · GL02A455 · 1997-10-06 00:00:00 — Däremot ser man ständigt minkar, metodiskt genomströvande varje skreva på öarna, man ser dem ofta simma fram och tillbaka från kobbe till kobbe. Det är först som de förödande effekterna för ytterskärgården har visat sig. Det behövs nu snabba och kraftfulla åtgärder för att kunna rädda det unika fågelbeståndet i yttre skärgård! och bör få i uppdrag att arbeta med ett program för att rädda fågellivet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om småföretagandets roll för en levande skärgård, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om distansundervisning och högre utbildning,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om socialtjänstlagen,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samverkan mellan myndigheter, verk och bolag med kommunala och privata intressenter för en samlad service, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastighetsskatt och fastighetstaxering för bofasta i skärgården,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om och båtlivet,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av statligt ansvar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelning av regionalpolitiska resurser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den kustnära sjöfarten,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljödifferentierade farledsavgifter,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om infrastruktur och hamnar,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Naturskyddsfond,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundvattenfrågorna,6 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärgårdens vattenvårdsförbund,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett program för skydd av fågellivet.5 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. 2 Yrkande 3 hänvisat till SoU. 3 Yrkande 5 hänvisat till SkU. 4 Yrkandena 6 och 911 hänvisade till TU. 5 Yrkandena 12, 14 och 15 hänvisade till JoU. 6 Yrkande 13 hänvisat till BoU.
mot · GL02A5 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:27 Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet stöder i huvudsak förslaget att arbetstagare skall ha rätt till ledighet för att bedriva verksamhet. Vi anser dock att det också bör öppnas en möjlighet till ledighet på deltid, t.ex. , bland annat för att bättre kunna ge kvinnor chansen att starta eget. Det har ju visat sig att kvinnor oftare är försiktigare när de försöker starta eget och börjar i liten skala. Naturligtvis måste detta ske utan alltför stor olägenhet för arbetsgivaren, vilket också gäller för övrigt enligt förslaget. Enligt förslaget får verksamheten inte konkurrera med arbetsgivarens verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ledighet även skall kunna ges på deltid enligt förslag i motionen.
mot · GL02A6 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:27 Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet 1 Ledighet för att starta eget har under ett flertal år motionerat om rätten till tjänstledighet för att starta eget. Ett hinder för många att starta eget har varit risken att förlora möjligheten att försörja sig själv om företagsidén inte bär. Det är bra att regeringen nu presenterat ett lagförslag som ger arbetstagare rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Dessvärre begränsar regeringen ledigheten i sitt förslag. För att arbetstagaren skall ha en reell möjlighet att pröva om verksamheten bär och för att arbetstagaren skall ha en realistisk grund för ett beslut att avveckla och återgå till sin anställning eller driva verksamheten vidare krävs . Bland remissinstanserna kräver TCO , föreslår . Även regeringen anser att är för denna typ av ledighet. De sakliga skälen talar alltså för att är för denna rätt till ledighet. ser inte några problem med 12 månaders ledighet vare sig för ledigheten eller ur konkurrenssynpunkt. menar att de sakliga skälen talar och föreslår därför att rätten till tjänstledighet för att starta eget skall omfatta maximalt 12 månader. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att rätten till ledighet för att starta eget skall uppgå enligt vad i motionen anförts.
mot · GL02A601 · 1997-10-06 00:00:00 — Inom den offentliga verksamheten finns regleringar som specifikt tar sikte på anställningsförhållandena för statligt anställda. I -97, , Lag om offentlig anställning (), 1994:260 kan man läsa i 14 § om hur tjänsteförseelser regleras i de fall där en tjänsteförseelse som kräver disciplinansvar föreligger. Paragrafen har följande lydelse: En arbetstagare, som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter i anställningen, får meddelas disciplinpåföljd för tjänsteförseelse. Är felet med hänsyn till samtliga omständigheter ringa, får någon påföljd inte meddelas. Disciplinpåföljd får inte meddelas en arbetstagare för att han deltagit i en strejk eller i en därmed jämförlig stridsåtgärd. Men man kan konstatera att 14 § i sin första del varken tillämpas på likartat sätt eller lika frekvent inom alla myndigheter. Disciplinpåföljd definieras som varning eller löneavdrag. Löneavdrag får göras för . Enligt de föreskrifter som närmare preciserar innebörden av disciplinpåföljden löneavdrag har det i anställningsförordning 1994:373 meddelats att löneavdrag skall här bestämmas till av daglönen. Och en daglön skall i detta hänseende anses utgöra en trettiondel av månadslönen. Enligt kan man vidare läsa i 16 § att avvikelser beträffande disciplinpåföljder görs genom kollektivavtal. Sådana avvikelser får även tillämpas på arbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutande arbetsgivarorganisationen, om de sysselsätts i ett arbete som regleras i avtalet. Något kollektivavtal som avhandlar frågan om disciplinpåföljd synes dock inte föreligga . Frågan om disciplinansvar prövas av den myndighet hos vilken arbetstagaren är anställd. också skall besluta i denna fråga när det gäller arbetstagare som anställts av regeringen är i skrivande stund osäkert. Regeringen har dock alltid möjlighet att föreskriva att skall ha beslutanderätt beträffande andra arbetstagare. Tanken bakom den gällande lagstiftningen synes vara att de som har de lägst betalda tjänsterna inom den offentliga verksamheten och är mest utsatta samt har minst inflytande över sin arbetssituation skall ha en hårdare bedömning vid tjänsteförseelser. Med löneavdrag skall arbetsgivaren förhindra att arbetstagaren upprepar sitt beteende. Tjänstemän i högre befattning kommer dock inte enligt tillgängliga uppgifter i fråga för denna bestraffning. Det ovan påtalade i Lag om offentlig anställning, 1994:260, är enligt mitt förmenande en oacceptabel kvardröjande klasslagstiftning. Löneavdrag som bestraffning för offentligt anställda inom det statliga området bör enligt min mening avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om löneavdrag som disciplinpåföljd.
mot · GL02A602 · 1997-10-06 00:00:00 — Statlig personalpolitik för mångfald Staten är en av största arbetsgivare, med ansvar för över 224 000 anställda. Enligt studien makt? från Ungdom mot rasism, som bygger på officiell statistik och bearbetats av , är andelen personer utan invandrarbakgrund bland högre tjänstemän inom staten . Lägger man till personer med nordisk och europeisk bakgrund är dominansen total: . Detta gäller myndigheter som domstolar, militär, åklagarmyndigheter, arbetsförmedlingar, departement, polis. Också inom myndigheter/organisationer med inriktning på invandrare och internationella förhållanden är andelen personer utan nordisk och europeisk bakgrund . Staten måste utforma en personalpolitik som syftar till att främja mångfalden inom samtliga arbetsplatser där staten är arbetsgivare. Viljan att ta tillvara människors kompetens oavsett hudfärg är mycket viktig. Kompetensutveckling och möjligheter att gå vidare inom yrkeslivet är en annan viktig aspekt för statens personalpolitik. Som arbetsgivare har staten således en viktig uppgift i: att ge varje statlig myndighet/organisation i uppdrag att utarbeta handlingsprogram som syftar till att främja mångfalden i form av människor med olika ursprung på arbetsplatserna, särskilt bör detta gälla för högre tjänstemannabefattningar. att utarbeta en offensiv kompetensutvecklingspolitik riktad till de anställda som har invandrarbakgrund. att aktivt ta tillvara språk- och kulturkompetensen bland de anställda. Språk- och kulturkompetens skall betraktas som en merit. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslaget om en personalpolitik inom statens arbetsplatser som motsvarar landets befolkningssammansättning.
mot · GL02A7 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:27 Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet Regeringen har i en proposition, 1997/98:27, föreslagit en lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Detta är en god tanke som dock behöver kompletteras med möjlighet att kunna ansöka om starta eget-bidrag då man är tjänstledig för att starta egen näringsverksamhet. Vi vet att starta eget-bidraget är en av de mest lyckade arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. I har av dem som fått bidraget beviljat fortfarande sina företag kvar och i många fall har man även kunnat anställa någon ytterligare. Vad vi också vet är att man för att våga ta steget att satsa på eget företag måste ha en ganska god trygghet i sin vardag. Därför vore det spännande att pröva att ge även dem som har en trygg anställning möjlighet att söka starta eget-bidrag för att starta egen näringsverksamhet. Förutsättningen för att få ett sådant bidrag beviljat bör dock vara att en arbetslös anställs i stället för den som får bidraget beviljat. Detta är också ett led i att skapa ett nytänkande som krävs för att bekämpa den höga arbetslöshet som ännu håller oss i ett stramt grepp. Som ett led i att göra arbetsmarknadspolitiken mer lokalt förankrad och flexibel bör de kommunala arbetsförmedlingsnämnderna vara de som beviljar eller avslår dessa ansökningar. Anledningen till detta är givetvis att man ute i kommunerna bäst vet hur förutsättningarna är just på den enskilda orten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anställdas möjligheter att söka starta eget-bidrag.
mot · GL02A702 · 1997-10-06 00:00:00 — En arkeolog intervjuas om sin situation: han är bara anställd . En bankdirektör tillfrågas om hur han ser på en sådan lånekund och svarar, tveksam, att det här är nya frågor som han måste fundera över. får vi ta del av exempel på hur snabbt utvecklingen går mot en ny situation för dem som är beredda att ställa sin arbetskraft till förfogande. Vad vi ser är inget mindre än slutet på en epok. Borta är den tid då nästan alla arbetande hade fast anställning. Inne är den tid då uppdragsavtal och projektanställningar är de former som används som ramverk kring en arbetsinsats för ett företag. Ett problem i sammanhanget är att fortfarande alltför många regler och bestämmelser i samhället styrs av anställningsformen. Banklån, hyreskontrakt, telefonabonnemang och avbetalningsköp är företeelser där det ofta finns villkor som anger att tillsvidareanställning är en förutsättning för att kunna komma ifråga som kund. Självfallet står det i en marknadsekonomi ett företag fritt att ange på vilka villkor deras tjänster kan erbjudas. Det finns dock skälig anledning att misstänka att anställningsformen som villkor tillämpas på ett slappt och ogenomtänkt sätt. En viktig faktor i sammanhanget är att staten här kan ha fungerat som föregångare. Begreppet tillsvidareanställning finns i tolv författningar, fast anställning som inte är ett i arbetsrättslig lagstiftning reglerat begrepp finns i tre. Härtill kommer förmodligen ett oräkneligt antal tillämpningsförordningar och myndighetsföreskrifter där tillsvidareanställning ingår. De senaste årens erfarenheter visar med stor tydlighet att helt andra faktorer än anställningsformen är avgörande för den enskildes trygghet och möjligheter att ha en bestående förankring i arbetslivet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statliga regelverk ej får använda anställningsformen på ett diskriminerande sätt.
mot · GL02A703 · 1997-10-06 00:00:00 — Åtgärder mot diskriminering av homosexuella Lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet har till syfte att motverka diskriminering på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Däremot finns inget förbud mot diskriminering av homosexuella i arbetslivet. Det är svårt att fastställa exakt hur vanlig diskriminering av homosexuella i arbetslivet är. Få personer som utsätts för diskriminering på grund av homosexualitet är beredda att ta strid för sin sak eller vara öppna om att de särbehandlats. I den enkät som den statliga utredningen om homosexuellas situation i samhället genomförde ansåg mellan av de 1 300 svarande att de hade utsatts för någon form av diskriminering i arbetslivet (SOU 1984:63, s. 103). Även om denna siffra är behäftad med en felmarginal, och även om man tar hänsyn till att fördomarna mot homosexuella minskat , pekar dessa siffror på att diskrimineringen av homosexuella är oacceptabelt stor. Det finns också ett antal väldokumenterade individuella fall av diskriminering av homosexuella i arbetslivet, såväl inom den privata som den offentliga sektorn. Att ge homosexuella skydd mot diskriminering i arbetslivet skulle vara en direkt parallell till bestämmelsen om olaga diskriminering (16:9), som även omfattar homosexuella. har uttalat att det synes finnas ett behov av lagstiftning mot diskriminering av homosexuella i arbetslivet (bet. 1993/94: AU9, 1995/96:AU3). Det sistnämnda uttalandet ledde till att ett beredningsarbete företogs inom . Något ställningstagande från regeringens sida har ännu inte kommit. Det finns alltså skäl för att av regeringen beställa en lagändring som ger homosexuella samma skydd mot diskriminering på arbetsmarknaden som ges åt andra utsatta grupper. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot diskriminering av homosexuella på arbetsmarknaden.