mot · GL02N274 · 1997-10-06 00:00:00 — Det finns självfallet ingen anledning att byta ett monopol mot ett annat. Vid utförsäljning bör allmänheten och de anställda i företagen vara en viktig målgrupp. 15 IT och kommunikationer Bra kommunikationer är en förutsättning för att skapa regional balans och ett effektivt näringsliv över hela landet. Det gäller inte minst för de mindre företagen som i stor utsträckning är underleverantörer till de större exportföretagen. Järnvägar, vägar och telekommunikationer måste byggas ut för att ska kunna erbjuda landets olika delar en bra, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga kostnader. Trafikpolitiken ska inriktas mot en fri konkurrens mellan olika transportslag. Miljöaspekter och trafiksäkerhet måste vägas in i utbyggnadsplaner och beskattning. trafikförsörjning måste så långt möjligt harmoniseras med EG:s gemensamma transportmarknad. Trafiksituationen i storstäderna måste förbättras vad gäller framkomlighet och miljö, bland annat genom satsning på bättre kollektivtrafik och utbyggnad av kringfartsleder. Ett av de områden som kommer att vara centralt för den framtida tillväxten och sysselsättningen är IT-området (informationsteknik). kommer de flesta företag att vara beroende av IT. Utvecklingen av IT-området vad gäller nya produkter och ökad användning kan minska de regionala skillnaderna mellan olika företag. IT kan ge småföretag storföretagens fördelar, utan att belasta dem med deras nackdelar, genom att småföretagen samverkar i grupper. I och med informationstekniken möjliggörs i bred omfattning distansarbete. Arbetsrätts- och försäkringsförhållanden vid distansarbete är oklara, varför det är bra att en statlig översyn nu görs. Den offentliga sektorn bör göra all upphandling elektroniskt. Denna måste ske på ett sådant sätt att även små företag har goda möjligheter att ta del av förfrågningar och lägga anbud. Alla offentliga handlingar bör kunna nås elektroniskt. All offentlig information i elektronisk form bör vara kostnadsfri. Det ska inte vara förbehållet storföretag och stora tidningsredaktioner att söka i offentliga informationsdatabaser. Svenskt näringsliv har gynnats av god tillgång på billig energi. Detta gäller i hög grad våra basindustrier men också resten av näringslivet. Energipolitiken har emellertid varit utsatt för kraftig turbulens under . Spelreglerna för såväl producenter som konsumenter av energi har ständigt ändrats. Osäkerheten omkring energipolitiken är en faktor som spelat en inte oväsentlig roll för de svenska företag som valt att förlägga sina investeringar utanför . Det energipolitiska beslut som fattade skingrar ingalunda den osäkerhet som rått, tvärtom bidrar det till att oklarheterna förstärks i och med att beslutet om avveckling av en reaktor inte förutsätter att ny energi tillförs. Målsättningen för energipolitiken måste vara att energi ska finnas tillgänglig till priser som inte överstiger priserna i våra konkurrentländer. bör kunna bli en gemensam energimarknad. Detta vore ekonomiskt och resursbevarande, under förutsättning att miljökraven blir lika stora inom hela det område som deltar i denna energimarknad. 16.2 Skattemoral och ekobrott För en sund konkurrens är det av största betydelse att bekämpa ekonomisk brottslighet. I vissa branscher är det utomordentligt svårt att överleva och hävda sig om man följer regelboken när inte andra gör det. Detta är självfallet helt oacceptabelt. Om den etiska ansatsen saknas riskerar vi att ohederligheten breder ut sig. I den långsiktiga kampen mot den ekonomiska brottsligheten är samhällets förankring i en god etik av avgörande betydelse. Lagstiftningen måste vara klar och entydig för att minimera riskerna för missbruk och oönskade beteenden. Normöverföring i hem och skola är förmodligen den viktigaste insatsen för att varaktigt komma tillrätta med ekobrottsligheten. För att snabbt få grepp om den alltmer utbredda ekonomiska brottsligheten har drivit frågan om att en central myndighet skall inrättas som samordnar och verkställer arbetet mot ekobrott. Ett väl fungerande samarbete mellan polis, åklagare, kronofogde och skattemyndigheter är nödvändigt för att uppnå bra resultat. Det krävs ett nytt mentalt klimat i som skulle kunna sammanfattas i begreppet gammal hederlig arbetarmoral: att arbeta, spara och göra rätt för sig, att inte fuska eller uppträda osolidariskt mot kamrater, samhälle och företag, att känna samhörighet och att gemensamt kunna ta sig an svåra uppgifter. Grundläggande för marknadsekonomin är rättigheten att träffa avtal. Och avtal ska hållas. Detta bör också gälla för staten, som i alltför stor utsträckning utan förvarning och helt ensidigt ändrar gällande avtal för företagande. Osäkerheten om det framtida regelsystemet uppges vara en av de mest tillväxthämmande faktorerna för många företagare. Enskilda medborgare och företag ska som avtalspart i alla avseenden vara likställda med stat och kommun. Rättssäkerheten kräver att staten effektivt beivrar brott och skyddar medborgarna från att utsättas för brott. Lagstiftningen måste dessutom förenklas. Retroaktiv lagstiftning får inte förekomma. Användandet av olika typer av generalklausuler gör rättssystemet otydligt och försvårar för medborgare och företag att förutse konsekvenserna av sitt handlande. Rättssäkerheten kräver också att staten garanterar medborgarna rätten till dom inom rimlig tid. Resurser för de rättsvårdande myndigheterna polis, åklagare och domstolar bör prioriteras. syn på rättssäkerhet utvecklas ytterligare i en särskild motion. Beträffande regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 24 för föreslår vi förändringar enligt följande: har förordat att man ska få mer resurser till s.k. såddfinansiering. Regeringen har inte gått till mötes i detta avseende. Vi tillför utöver regeringens förslag. A 7 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Regeringen hänvisar till beslut (bet. 1995/96:NU26) om vissa bemyndiganden för regeringen när det gäller vissa statliga företag. Vi kristdemokrater motsatte oss det beslut som blev . Vår politik beträffande statligt företagande siktar på att företag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknad inte ska ägas av staten. bör alltså avyttras i den takt som marknaden kan absorbera. Något särskilt anslag för omstrukturering är alltså inte behövligt. Att regeringen har en njugg inställning till konkurrensforskningen framgår av budgetpropositionen. Om inte avvisar regeringens förslag i denna del kommer konkurrensforskningen att utsättas för en kraftig nedrustning. Detta vore ytterligt beklagligt eftersom forskningen på detta område i sin förlängning spelar en mycket viktig roll för konsumenterna. Vi kristdemokrater anslår utöver regeringens förslag. D 1 Teknisk forskning och utveckling Regeringen föreslår en besparing på anslaget med . Detta ska ses i perspektiv av den neddragning på som skett . Vi kristdemokrater anvisade då utöver regeringens förslag. Regeringen anförde att ambitionen var att huvuddelen av denna besparing ska kunna kompenseras med stiftelsemedel. Av den nu föreliggande propositionen framgår att regeringen misslyckats med detta. Att regeringen ändå väljer att spara ytterligare på detta anslag väcker en viss förvåning. Vi återför i förhållande till regeringens förslag. D 4 Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet Regeringen föreslår en besparing om på STATT:s verksamhet. Detta är en åtgärd som vi kristdemokrater inte anser är förenlig med de ambitioner som bör prägla näringspolitiken. Bevakning och rapportering om den tekniska och industriella utvecklingen inom olika industrinationer är av stor vikt för möjligheter att hävda sig som ett konkurrenskraftigt industriland. har här ovan anslagit utöver regeringens förslag för konkurrensforskning. Konkurrensfrågorna är mycket betydelsefulla och i allra högsta grad ett konsumentintresse, eftersom det bland annat bidrar till en lägre prisnivå. För att finansiera konkurrensforskningen minskar vi anslaget med motsvarande summa, dvs. Vidare föreslås ett nytt anslag om . för stimulanser av hemtjänstsektorn. Genom de skattekilar som byggts in i det svenska skattesystemet har den privata tjänstesektorn betydande svårigheter att expandera. Istället förblir uppgifter olösta och den svarta sektorn får ett betydande utrymme. Vårt förslag i denna del har tidigare utvecklats i motionen. Regeringen redovisar förslag om en nationell strategi i syfte att förnya och bredda den svenska industriella utvecklingsbasen för svensk IT-industri. Som ett led i detta arbete görs ansträngningar för att åstadkomma etableringar av internationella investeringar inom nämnda industriområde. Regeringen föreslår att ska bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier utan beloppsbegränsning. Regeringen vill också att ska bemyndiga regeringen att kunna frångå principen om riskrelaterad avgift för garantier. anser att det är av mycket stor betydelse att kan erbjuda attraktiva villkor för all näringsverksamhet. Förslagen i denna motion syftar till att skapa ett sådant klimat som främjar företagande i vårt land. Regeringens begäran om ett bemyndigande att utan beloppsgräns ställa ut kreditgarantier och att få frångå principen om riskrelaterad avgift för dessa avvisas. Regeringen bör i varje enskilt fall komma till med konkreta förslag till bemyndiganden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en effektivare konkurrenspolitik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens roll i näringspolitiken, att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i kommunallagen i enlighet med vad i motionen anförts om att den kommunala kompetensen preciseras och skärps,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en särskild småföretagarminister, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en avregleringsdelegation, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vid beredning av beslut som berör företagande måste undersöka och redogöra för effekterna för företagen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mentorsprogram för kvinnliga företagare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i fåmansföretagsreglerna,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utfärdande av F-skattsedel,2 att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att stimulera tjänstesektorn, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samhällets stöd till mindre företags möjlighet att ta del i forsknings- och utvecklingsarbete, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av royalty på patenterade uppfinningar,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om innovativ teknikupphandling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre skydd för immateriella rättigheter,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utbildning och kompetensutveckling genom ett nationellt program med inriktning på företagande och entreprenörskap införs i gymnasieskolan,4 att hos regeringen begär förslag om åtgärder för kompetensutveckling och forskning i enlighet med vad som anförts i motionen,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad ägarspridning genom utförsäljning av statliga företag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtkomligheten av offentliga handlingar och att all offentlig upphandling bör ske elektroniskt,5 att avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier utan beloppsbegränsning, att avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att frångå principen om riskrelaterad avgift för garantier, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringspolitik enligt följande uppställning: + 20 000 000 A 7 Omstrukt. av vissa statl. - 25 000 000 + 3 000 000 D 1 Teknisk forskning och utv. D 4 teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet + 2 000 000 - 3 000 000 Nytt anslag: Hushållstjänster + 250 000 000 + 337 000 000 1 Yrkande 3 hänvisat till KU. 2 Yrkandena 8, 9 och 12 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 14 hänvisat till LU. 4 Yrkandena 15 och 16 hänvisade till UbU. 5 Yrkande 18 hänvisat till FiU.