mot · GL02A262 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Rätt att arbeta tid att leva 6 Demokrati och delaktighet 7 Miljö och hälsa 8.1 Forskning om sysselsättningseffekter 8.3 Försök med arbetstidsförkortningar i 8.5 Ökad sysselsättning kräver ett helhetsgrepp 9.1 Flexibilitet och driftstider 9.2 Effektivitet och driftstider 12 Lagstiftning eller avtal 12.1 Fackens olika agerande 12.2 Avtal är en omväg 13.1 Verksamhetens krav och individens behov 13.3 Dagens debatt om flexibla arbetstider 13.5 Kortare arbetstid och inflytande över förläggningen 14.1 Några aktuella politiska förslag 15 Riktlinjer för en arbetstidsförkortning Rätt att arbeta tid att leva En arbetstidsförkortning är en nödvändig välfärdsreform som handlar om livskvalité, jämställdhet, hälsa och rätten till arbete. Det är också en nödvändig reform för att kunna minska arbetslösheten. Det handlar om att fördela det betalda och det obetalda arbetet mellan könen och mellan människor i och utanför arbetsmarknaden. Arbetarrörelsen har drivit frågor om arbetstidsförkortning sedan industrialismens barndom. I inleddes en reglering av arbetsdagens längd tidigt och infördes 10 timmars arbetsdag. I ledde kampen för 8-timmarsdagen slutligen till lagstiftning 1920. Efter gradvis reducering av arbetstiden lagstiftades 40-timmarsveckan . Denna arbetstidsförkortning genomfördes med bibehållen lön. Kortare arbetstid och ökad produktivitet har erfarenhetsmässigt låtit sig väl förenas. Om man studerar effekterna från de största arbetstidsförkortningarna 1919 (åttatimmarsdagen), 1938 (två veckors semester) och 195773 (etappvis arbetstidsförkortning från 48- till 40-timmarsvecka), så framgår detta tydligt. Reformerna satte fart på den ekonomiska tillväxten. har beslut om sänkning av pensionsåldern, införandet av femdagarsveckan, förlängd semester, föräldra- och studieledighet i hög grad minskat arbetstiden och har produktiviteten ökat. har det skett en förlängning av arbetstiden, dels i form av ett utökat övertidsuttag, dels i form av en längre årsarbetstid och längre arbetstid för heltidsanställda (40,). Trots en massarbetslöshet har arbetsmängden per sysselsatt ökat. Många fackförbund har i sina kollektivavtal genomfört olika sänkningar av arbetstidsnormen för t.ex. skiftarbetare, nattarbetare och vissa yrkesgrupper, men efter har inga generella arbetstidsförkortningar genomförts. Heltidsnormen för arbetsdagen, , infördes och 40-timmarsveckan 1970. med 8-timmarsdag sattes i då förvärvsmönstret var att en i hushållet arbetade, oftast mannen, medan kvinnan fanns hemma och servade arbetskraften. förvärvsarbetar kvinnor i lika stor utsträckning som männen, men trots denna drastiska förändring av förvärvsmönstret så kvarstår den manliga för heltidsarbete, dvs. 8-timmarsdag och 40-timmarsvecka. Resultatet har blivit att kvinnor i stor utsträckning arbetar deltid. De bekostar alltså själva sin egen arbetstidsförkortning, frivilligt eller ofrivilligt. Frivilligt i den meningen att två i en familj har svårt att arbeta heltid och hinna med ansvar för hem och barn varför en, oftast kvinnan, väljer deltid och deltidsinkomst. Ofrivilligt i den meningen att stora delar av den kvinnligt dominerade arbetsmarknaden (delar av offentlig sektor, handel, hotell och restaurang m.fl.) enbart erbjuder deltidstjänster och deltidslöner, ofta med motivering att arbetet inte går att organisera efter den arbetstidsnorm som satts i industrin med heltidstjänster och 8 timmars arbetsdag. arbetar män med lönearbete och med oavlönat arbete, medan kvinnor arbetar med lönearbete och med oavlönat arbete (SOU 1996:45 bilaga 10). Båda könen arbetar alltså i stort sett lika mycket, men den betalda arbetstiden, liksom tiden för oavlönat arbete, är inte jämlikt fördelad mellan könen. En sänkning av för heltidsarbete, rätt genomförd, kan medverka till en jämnare fördelning av det betalda arbetet mellan könen och dessutom bidra till en jämnare fördelning av inkomsterna mellan könen. Skall vi komma till rätta med det växande lönegapet mellan könen måste vi också angripa arbetstidsgapet mellan könen. föreslår att JämO ges i uppgift att i arbetet med löneskillnader mellan kvinnor och män även utreda en förkortad arbetsdags effekter på löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Vid en lagstadgad arbetstidsförkortning räknas deltidsanställningar upp i förhållande till den nya heltidsnormen. Därmed minskas arbetstidsgapet mellan könen. har i sina avtal om förkortad arbetstid i stället räknat ner deltiderna i samma utsträckning som heltiderna. En sådan arbetstidsförkortning innebär att jämställdhetseffekterna uteblir och att redan undersysselsatta (ofta kvinnor) förblir undersysselsatta i samma utsträckning som . kommun, som genomförde 6 timmars arbetsdag för anställda inom , räknade upp deltidstjänsterna så att de som före arbetstidsförkortningen arbetade , dvs. (144 personer), arbetade och efter arbetstidsförkortningen. De som arbetade , dvs. , före arbetstidsförkortningen erbjöds utökad arbetstid tjänstgöringsgrad, vilket 44 av 45 anställda tackade ja till. Utöver en rad andra positiva effekter, som ökade inkomster och minskad sjukfrånvaro, minskade deltidsarbetslösheten. Denna sysselsättningseffekt påverkar främst kvinnors arbetslöshet. Kvinnors förvärvsmönster har aldrig stämt med den manliga arbetstidsnormen på arbetsmarknaden. Den arbetstidsnormen innebär heltidsanställning hela livet och den utgör också grunden för olika socialförsäkringssystem. Socialförsäkringssystemen är konstruerade så att man skall arbeta heltid, kontinuerligt. Men kvinnor arbetar ofta deltid, gör återkommande avbrott i arbetslivet för barnafödande, vård av barn m.m. Det innebär att löneskillnader mellan kvinnor och män fortplantas och reproduceras i socialförsäkringarna. Det nya pensionssystemet innebär dessutom att dessa skillnader kommer att förstärkas. Vi menar att det blir svårt att uppnå jämställdhet så länge som det manliga sättet att förlägga lönearbetstiden utgör på arbetsmarknaden och i hushållen. En majoritet av männen lönearbetar heltid, hela veckan, och hela sitt yrkesverksamma liv, medan de ägnar relativt litet tid till hemarbete. Denna norm gör det svårt för kvinnor att konkurrera på lika villkor med männen på arbetsmarknaden. För att kvinnor och män skall kunna uppnå jämställda villkor, i hemmet, på arbetsmarknaden och i arbetslivet, måste arbetstidsnormen förändras. Kortare arbetstid för heltidsarbetande skulle minska framför allt mäns lönearbetstid och därmed skapa förutsättningar för att de skall kunna delta mer aktivt i ansvaret för hushållet och utveckla nära relationer till sina barn. Kortare arbetstid skulle också öka kvinnornas möjligheter att arbeta heltid och kunna försörja sig på sin lön. Det skulle stärka kvinnornas ekonomiska oberoende och minska kvinnors beroende av transfereringar, som bostads- och socialbidrag. Dessutom medför en arbetstidsförkortning att kvinnorna får en starkare ställning på arbetsmarknaden med ökade möjligheter till internutbildning, befordran och en positiv löneutveckling. Med detta följer också högre ersättning vid arbetslöshet, sjukdom och pensionering. Det skulle sannolikt vara den viktigaste jämställdhetsreformen som införts sedan den kvinnliga rösträtten. Naturligtvis kan inte kortare arbetstid ensam utjämna ojämlikheten på arbetsmarknaden, men den är en viktig förutsättning för att kunna utjämna löneskillnaderna mellan könen. Inte heller innebär en kortare arbetstid automatiskt att kvinnor och män delar på hushållsarbetet på ett mer rättvist sätt, men det är en viktig förutsättning för att så kan ske. har en mycket könsuppdelad arbetsmarknad. Kvinnor återfinns i stor utsträckning inom offentlig sektor, där av de anställda är kvinnor. Inom den privata sektorn arbetar kvinnorna i stor utsträckning inom tjänsteyrken och män inom varuproduktionen. Uppdelningen av arbetsmarknaden har trots ett aktivt jämställdhetsarbete inte förändrats . Man kan granska könsuppdelningen av arbetsmarknaden på flera plan. Det första är uppdelningen mellan hushållsarbete och lönearbete. Det andra är uppdelningen mellan olika yrken och arbetsmarknadsområden. Det tredje gäller de olika villkoren mellan och inom olika branscher, t.ex. i fråga om lön eller position. Vi menar att kortare arbetstid i sig inte kommer att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden, men att den kommer att verka utjämnande på anställningsvillkor och löneskillnader mellan dessa arbetsmarknader. När villkoren har utjämnats kommer också rörligheten mellan mäns och kvinnors arbetsmarknad att öka. 6 Demokrati och delaktighet När arbetarrörelsen drev kravet på allmän rösträtt gick det hand i hand med kravet på 8 timmars arbetsdag. Arbetstidsförkortning och allmän rösträtt var båda viktiga demokratiska reformer. Att sänka arbetstiden var ett naturligt sätt att låta arbetarna ta del av produktivitetsutvecklingen i form av fri tid. Ett demokratiskt samhälle kräver tid. En arbetstidsförkortning är lika mycket som en demokratireform. Alltmer öppnar sig samhällets verksamheter för lokalt inflytande. Ett av flera nya exempel är lokala skolstyrelser bestående av föräldrar, personal och elever. För att det skall fungera krävs att människor har tid och ork att engagera sig. En arbetstidsförkortning skulle ge fler människor möjlighet att ta del i olika verksamheter, i politik och samhälle, vid sidan av lönearbete och familjeansvar. Det skulle öppna för ett mer demokratiskt samhälle. Genom att låta arbetstagarna ta del av produktivitetsutvecklingen i form av mera fri tid ger man dessutom möjlighet för dem som ställts utanför arbetsmarknaden att återfå en plats i arbetslivet. 7 Miljö och hälsa Arbetspassens längd och deras förläggning har stor betydelse för arbetsmiljö, hälsa och säkerhet. Att förkorta arbetstiden är ett effektivt sätt att förbättra folkhälsan. Försök som gjorts t.ex. vid i , sjukhemmen i , vårdavdelningar på Gullberga sjukhus, omsorgen i visar entydigt på positiva resultat. Personalen orkar mer och återhämtar sina krafter på ett helt annat sätt. har 400 000 förtidspensionerade män och kvinnor och nyrekryteras alltför många med förslitningsskador från sitt arbete. Den genomsnittliga pensionsåldern är omkring . Skall vi förhindra att människor slås ut måste arbetstiden fördelas jämnare över livet, så att vi arbetar mindre /månad/år för att i stället kunna vara kvar i arbetslivet. Det räcker inte med ett aktivt arbetsmiljöarbete. En kortare arbetsdag kan bidra till att fler människor kan leva ett fullvärdigt friskt liv och till att färre behöver lämna arbetslivet . läggs mycket miljöansvar på konsumenterna, som förväntas bli mer miljömedvetna. Det är bra att miljötänkandet finns i alla sammanhang, men det finns en risk att det nödvändiga miljöarbetet blir ytterligare en arbetsuppgift som kräver hushållens tid. En sänkning av arbetstiden ger mer möjlighet till praktiskt miljöarbete, och tillsammans med högre krav på producenterna ökar förutsättningarna att nå ett både socialt och ekologiskt hållbart samhälle. står nästan 600 000 människor utanför arbetsmarknaden, i öppen arbetslöshet eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vid sidan av detta finns flera hundratusen deltidsarbetslösa, de flesta kvinnor, som önskar gå upp i arbetstid. Regeringen har lagt fram en rad förslag för att minska den öppna arbetslösheten. Det handlar i första hand om konjunkturpolitiska insatser. Vi menar att det inte räcker. Den massarbetslöshet som bitit sig fast i är till stora delar strukturell och kommer inte att utplånas av en högkonjunktur. Inte heller kommer tillväxten ensam att ta ner arbetslösheten till en rimlig nivå. Enligt , , beräkningar skulle en tillväxt om innebära att den totala sysselsättningen ökade med 30 000 personer/år. Med den takten tar det innan arbetslösheten når en rimlig nivå. Med så många arbetslösa är det viktigt att använda alla medel för att öka sysselsättningen. En arbetstidsförkortning leder till att arbetslösheten minskar och till att fler får arbete. Sysselsättningsskälet är ett viktigt motiv för att förkorta arbetstiden. Med fler sysselsatta ökar statens och kommunernas skatteintäkter, som utgifterna för arbetslöshetsunderstöd och socialbidrag minskar. En halvering av den öppna arbetslösheten skulle minska statens utgifter enbart för a-kassan med ca . Det är ungefär lika mycket som staten lägger ut på barnbidrag, underhållsstöd och vårdbidrag för handikappade barn. 8.1 Forskning om sysselsättningseffekter I ger forskningen ingen entydig bild av hur sysselsättningen påverkas av en arbetstidsförkortning. Studier av genomförda arbetstidsförkortningar på konkret verksamhetsnivå visar ofta på positiva sysselsättningseffekter. Däremot visar nationalekonomiska studier ofta liten, ingen eller direkt negativ sysselsättningseffekt. Dessa studier tar sin ansats utifrån en sektor som sysselsätter av arbetskraften i . Man förutsätter att arbetslösheten beror på konjunkturen dvs. En betydande del av dagens arbetslöshet är (enligt ) strukturell och hänger samman med näringsstruktur, kompetensfördelning, ojämn produktivitetsutveckling och en könssegregerad arbetsmarknad. Det innebär att nämnda forskningsresultat inte är adekvata för vårt samhälle. Om den teoretiska forskningen varierar så talar internationella erfarenheter av genomförda arbetstidsförkortningar ett tydligare språk. I , där man genomfört en arbetstidsförkortning till 35-timmarsvecka inom metallindustrin, ersattes av den reducerade arbetstiden med nyanställningar. Enligt IAB, den tyska motsvarigheten till AMS, har en miljon arbetstillfällen skapats som en direkt följd av arbetstidsförkortningar . Erfarenheterna från visar att en arbetstidsförkortning inte äts upp av effektivisering och produktivitetsökning: den skapar även arbetstillfällen. I är arbetslösheten hög, trots kraftig ekonomisk tillväxt, och där ser man arbetstidsförkortningar som ett medel att bekämpa arbetslösheten. Finska arbetsministeriet har initierat olika försöksprojekt för att öka sysselsättningen, bl.a. försök med kortare arbetstid i 20 kommuner. Dessutom har ett flertal företag infört 6 timmars arbetsdag med bibehållen lön som man infört tvåskift. Företagen har nyanställt och arbetstidsförkortningen betalas genom ökad driftstid och produktivitet. är ett annat exempel. Där har den genomsnittliga arbetstiden kortats och arbetslösheten har minskat. Även om man vidtog en rad andra åtgärder för att minska arbetslösheten ser man arbetstidsförkortningen som en bidragande orsak till att arbetslösheten dämpats. visar i sin utredning för räkning ett klart samband mellan arbetstidsförkortning och ökad sysselsättning. Enligt Rocard beror den stora arbetslösheten i på att arbetstiden slutade att förkortas . 8.3 Försök med arbetstidsförkortningar i De flesta försök som genomförts i har främst haft till syfte att minska arbetsbelastningen och förbättra hälsan hos de anställda, öka kvalitén och effektivisera verksamheten. De har i de flesta fall inte genomförts för att öka sysselsättningen. Som exempel kan nämnas arbetstidsförkortningen bland anställda inom i . Den resulterade i att 188 av 201 deltidsanställda blev heltidsanställda. Den höjda sysselsättningsgraden gjorde att deltidsarbetslösheten i det närmaste utplånades. Ett annat exempel är försöksverksamheten i , som inleddes . Den har ännu inte utvärderats men har gett positiva sysselsättningseffekter. Effekterna varierar från verksamhet till verksamhet. kommun har erbjudit anställda att växla löneökningar mot kortare arbetstid. Denna arbetstidsförkortning har gett sysselsättningseffekter i form av nyanställningar. Hur stor blir sysselsättningseffekten av en arbetstidsförkortning? Det finns naturligtvis inga exakta svar på den frågan. Det beror på ett antal olika faktorer och vi kommenterar några av dessa här nedan. En arbetstidsförkortning leder till ökad effektivitet. All erfarenhet talar för att arbetstidsförkortningar leder till att produktiviteten ökar, dvs. I varuproducerande verksamhet är denna tendens starkare än i tjänsteproducerande verksamhet. Det innebär att sysselsättningseffekten av en arbetstidsförkortning blir mer påtaglig i privat och offentlig tjänstesektor än inom industrin. Sysselsättningseffekten beror också av den ekonomiska tillväxten. Om samhällsekonomin växer ökar efterfrågan både på investeringar och varor och tjänster. Det leder i sin tur till att efterfrågan på arbetskraft stiger. En arbetstidsförkortning förstärker denna tendens. Om arbetstidsförkortningen förenas med andra sysselsättningsstimulanser, t.ex. sänkta arbetsgivaravgifter, blir tillväxten än mer arbetskraftsintensiv. En arbetstidsförkortning som leder till ett minskat antal arbetade timmar får däremot negativa ekonomiska effekter. En arbetstidsförkortning måste därför förenas med åtgärder som stimulerar den ekonomiska tillväxten: en aktiv näringspolitik och en fördelningspolitik som reellt höjer köpkraften. Vi kan konstatera att genomförda arbetstidsförkortningar alltid har påverkat kommande lönerörelser. Arbetstagarna har retroaktivt betalat en del av arbetstidsförkortningen genom att avstå delar av löneutrymmet. Det har underlättat företagens omställning till en ny arbetstidsnorm. Även utvecklingen av statens och kommunernas skatteintäkter har betydelse för hur stor sysselsättningseffekten blir. Om skatteintäkterna stiger kan kommuner och stat kompensera sig för de kostnadsstegringar som en arbetstidsförkortning medför. Det är rimligt att anta att skatteintäkterna ökar i takt med den ekonomiska tillväxten, dvs. genom att sysselsättning och inkomster stiger. Det är också rimligt att anta att staten kan omfördela från a-kassa och arbetsmarknadspolitik till att stödja kommunernas behov av nyanställningar. Hur kommer då en arbetstidsförkortning att påverka sysselsättningen? Vi vet att en del av den reducerade arbetstiden kommer att omsättas i nya jobb. Vi vet också att sysselsättningsutfallet kommer att bli mer positivt i tjänstesektorn än i industrin. Vi räknar med att av den förkortade arbetstiden omsätts i nya arbetstillfällen inom industrin. Ett lågt antagande med tanke på internationella erfarenheter av genomförda arbetstidsförkortningar. Inom tjänstesektorn kan det handla om , också det ett lågt antagande jämfört med erfarenheter från genomförda arbetstidsförkortningar inom offentlig sektor i och utanför . Det innebär att en arbetstidsförkortning bör kunna ge minst 200 000 nya arbetstillfällen. 8.5 Ökad sysselsättning kräver ett helhetsgrepp En arbetstidsförkortning måste kombineras med andra åtgärder för att möjliggöra en ökad sysselsättning. Det innefattar en aktiv näringspolitik som underlättar företagande och nyetableringar, riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften och en mer rättvis fördelningspolitik som stimulerar ekonomin utan att äventyra statens finanser. Det behövs också ett nytt kontrakt mellan huvudorganisationerna på arbetsmarknaden och staten. Detta bör förutom lönefrågor också omfatta skatter, bidrag och arbetsgivaravgifter. En arbetstidsförkortning förutsätter i praktiken sänkta arbetsgivaravgifter och kommer att påverka framtida löneutrymme under ett flertal år. har årsarbetstiden per person halverats, som den totala produktionen (BNP) är femton gånger högre produktivitetsutvecklingen har varit hög. Hur det värde som uppkommer genom en ökad produktivitet fördelas beror på de rådande maktförhållandena i samhället. En ökad produktivitet kan användas på olika sätt. Å ena sidan kan produktiviteten användas till att öka vinsterna i företagen. Å andra sidan kan man låta det utrymme som skapas gå till höjda löner, till den gemensamma sektorn (genom skatter) eller till kortare arbetsdag. Vi anser att det utrymme som kan skapas främst skall användas för att förkorta arbetstiderna. Produktivitetsutvecklingen har varit hög även under de senaste årens lågkonjunktur. producerar industrin mer än 1990 men färre anställda. För att ge ett konkret exempel: tog det att tillverka en mellanstor bil av Volvos eller Saabs typ. tar det att tillverka motsvarande bil och räknar man med att vara nere i produktivitetsutvecklingen kommer att fortsätta. 9.1 Flexibilitet och driftstider har gått från ett jordbrukssamhälle till ett industrisamhälle och arbetar alltfler inom tjänsteproduktionen. Denna strukturförändring har medfört andra krav på driftstider i arbetslivet. Inom industrin är utvecklingen entydig och går mot allt längre driftstider, som ger bättre kapitalutnyttjande och ökad produktivitet. uppnår många företag och verksamheter de ökade driftstiderna genom att låta de anställda arbeta övertid. Uttaget av övertid har ökat kraftigt i , mer än i övriga . Det registrerade och dolda övertidsuttaget motsvarar ungefär 130 000 heltidsarbeten (SCB, 1995). En kortare arbetstid skulle ge möjlighet att lägga ut fler arbetspass och därmed utöka driftstiden och minska behovet av övertid. En kortare arbetstid som kombineras med utökad driftstid innebär ett högre utnyttjande av investeringar. Kortare arbetstider gör det också enklare att lägga ut arbetstidsscheman i verksamheter som har långa driftstider. Det visar inte minst det flitiga användandet av deltider inom vård och omsorg. 9.2 Effektivitet och driftstider Det är en vedertagen uppfattning att kortare arbetstid gör att arbetet utförs effektivare, vilket leder till högre produktivitet. När arbetsdagen förkortas minskar trötthet och sjukfrånvaro och arbetsmotivationen ökar. Effektiviteten är högst för att sedan minska. Ökad effektivitet handlar ofta om att verksamheterna förlängt sina driftstider: man använder sina dyra maskiner och lokaler under fler av dygnets timmar. Det ger högre avkastning (vinst) på investerat kapital. Det innebär att en arbetstidsförkortning som kombineras med utökad driftstid delvis blir självfinansierad genom ökad effektivitet och bättre utnyttjande av maskinella investeringar. Ett vanligt argument mot att förkorta arbetstiden är att fler anställda innebär ökade kostnader för personalhantering. Det gäller t.ex. anställningskostnader, upplärning och vidareutbildning men även administrativa kostnader. Ökade kostnader kan naturligtvis påverka produktiviteten negativt men finns det ingen forskning kring hur stora de fasta kostnaderna är och inte heller hur de skulle påverka produktiviteten. Men man kan också se upplärning och vidareutbildning som en investering som ger verksamheten tillgång till fler nyckelpersoner. Det leder till mindre känslighet för störningar i verksamheten och minskar behovet av att betala dyra övertidstimmar. De flesta fasta kostnader uppstår i början av en anställning. finns det en arbetsmarknadspolitik för att stödja nyanställningar, utan att den för den skull subventionerar anställningen permanent. Det är betydelsefullt, inte minst för ungdomar som skall etablera sig på arbetsmarknaden. Vi menar att en arbetstidsförkortning naturligtvis skall genomföras med stöd av de resurser som bl.a. arbetsmarknadspolitiken erbjuder när det gäller att underlätta nyanställningar. Ett annat argument mot arbetstidsförkortning är att den kan ge upphov till s.k. flaskhalsar (att det inte finns kompetent arbetskraft att tillgå när arbetstidsförkortning skall ersättas med nyanställningar). Naturligtvis måste en arbetstidsförkortning kombineras med en aktiv arbetsmarknadspolitik som innefattar utbildning och rörlighet på arbetsmarknaden, liksom alltid vid strukturförändringar. Men en arbetstidsförkortning som genomförs i tider av hög arbetslöshet innebär att risken för att inte kunna rekrytera kvalificerad arbetskraft minskar, eftersom det är hög arbetslöshet inom de flesta yrkeskategorier. 12 Lagstiftning eller avtal menar att en arbetstidsförkortning skall genomföras lagstiftningsvägen. Naturligtvis är det bra med de arbetstidsförkortningar som förhandlas fram i olika fackförbunds kollektivavtal, inte minst för att de har en stark opinionsbildande effekt och kommer att tvinga fram en generell lagstiftad arbetstidsförkortning.