ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Fi501 · 1997-10-06 00:00:00 — avkrävs statliga myndigheter delårsrapporter över budgetläget vilka skall godkännas av myndigheternas styrelser. finns även krav på att prognos för hela 1997 skall redovisas i resultaträkningstermer och anslagsbelastning. Arbetet med delårsrapporterna är tidskrävande och skall ske . Det är dessutom förlagt till en del av året då det av olika skäl är svårt att nå styrelseledamöterna. Jag tycker därför att en utredning bör göras av kostnadseffektiviteten i denna redovisning och om uppföljningen av myndigheternas användning av sina anslag under pågående budgetår kan genomföras på ett enklare sätt utan att ge avkall på säkerheten än vad som är fallet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning om myndigheternas delårsredovisningar.
mot · GL02Fi502 · 1997-10-06 00:00:00 — Beträffande hushållsupplåning framhåller regeringen i budgetpropositionen dels att den varit lönsam, dels att den minskat . Båda förändringarna sammanhänger dock med att skattefavörer som varit förknippade med viktigaste upplåningsformer avsedda för hushållen premieobligationer och allemanssparande nu har försvunnit. Regeringen noterar att efterföljaren Riksgäldskontot ännu inte är lönsamt, men önskar ändå fortsätta med en utökad och fortsatt satsning på hushållsupplåning. godkände planerna på att också skall få erbjuda individuella sparkonton till allmänheten, Riksgäldsspar. Utvecklingen mot att tillåts bli en direkt aktör på den konkurrensutsatta hushållsupplåningsmarknaden är tydlig. En fortsättning med öppnande av ett kontorsnät och inrättande av ytterligare nya sparformer kan ligga i förlängningen. anser inte att det är en statlig myndighets uppgift att agera på en konkurrensutsatt marknad. uppgift är att förvalta den svenska statsskulden på effektivaste och billigaste sätt. För fullgörandet av denna uppgift har möjlighet att emittera statsobligationer och att uppta valutalån. Vi menar att med hjälp av dessa instrument kan fullgöra sina uppgifter. Tillkomsten av offensiva instrument för hushållsupplåning ger däremot en annan roll. uppfattar aktiviteter på området som illojal konkurrens från staten. Att erbjuda obligationslån till stora institutionella långivare och att saluföra sparkonton till allmänheten är två vitt skilda typer av verksamhet. Det senare kräver aktiva marknadsföringsinsatser och medför i praktiken att en statlig institution försöker få småsparare att överge sparformer i privat regi för att övergå till direktutlåning till staten. Det finns ingen brist i utbudet av sparalternativ som kan berättiga staten att ta på sig den merkostnad som det innebär att försöka attrahera småspararnas pengar. upplåning från hushållen bör istället ske på indirekt väg genom att dess utbud av statsskuldsväxlar och obligationer tillhandahålls av befintliga distributionsnät (t.ex. bank och post) antingen direkt eller via ränte/obligationsfonder. Det bör således ske en renodling av utlåningsverksamhet, där några sparalternativ som skapar en direkt kundrelation mellan och allmänheten inte ingår. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om formerna för hushållsupplåning.
mot · GL02Fi507 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning Anslaget till detta utgiftsområde går bl.a. till olika centrala myndigheter inom område. Dessa myndigheter måste vara föredömen när det gäller effektivisering och budgetdisciplin om den nya budgetprocessen skall ha trovärdighet inom andra utgiftsområden. Enligt RRV hade dessa myndigheter och nämnder preliminärt 205 miljoner i anslagsbehållning . Det borde mot denna bakgrund vara möjligt att minska anslagen. Vi föreslår att anslaget för utgiftsområdet sänks med utöver vad regeringen föreslår. Besparingen torde bäst läggas ut som en gemensam reducering av anslagen på . Därest det erfordras ytterligare ställningstagande får återkomma med sådant beslut i samband med tilläggsbudget , . Med hänvisning till det anförda hemställs att , med avslag på regeringens förslag, anvisar utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning mindre än regeringen eller således 2 .
mot · GL02Fi509 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi är i då allmänheten ställer allt högre krav på den information de vill ha av företag och de tjänster och varor man köper. Kraven ökar också på vad man kräver av företagen. För att som medborgare kunna ställa krav behöver man möjlighet att få låttåtkomlig information. Vi har fått ökade krav på den information som ett företag ska lämna och har många företag beslutat genomföra miljörevisioner och -redovisningar. Det vore önskvärt att man också börjar titta på de sociala aspekterna av olika verksamheter både inom näringslivet och inom den offentliga sektorn. En social revision ökar människors kunskap och inflytande över vad som kan göras för att få ett socialt hållbart samhälle. Det är i grunden vi människor som tillsammans skapar vårt samhälle. En social revison är ett sätt att kartlägga och mäta en verksamhets sociala värde. Med en social revision kan de människor och grupper som berörs av en verksamhet uttrycka sina åsikter och det är en möjlighet för verksamheten att sätta upp mål för att utvecklas och förbättras. Genom revisionen kan verksamheten fastställa att och om deras intentioner genomförs i handling. Den sociala revisionen bör dels utgå från den egna verksamhetens egna riktlinjer och mål, dels utgöra underlag för uppföljningar. Detta innebär att man med tiden kan följa och ställa sociala krav på verksamheterna. Den sociala revisionen skall ses som ett komplement till verksamhetens ekonomi- och miljörevision, en redovisning av hur verksamheten tar sitt lokala, globala och sociala ansvar. Men en social revision har också andra funktioner. Den kan vara ett redskap för personalen att öka motivationen och sammanhållningen. Den kan stärka ett företags eller den offentliga myndighetens goda anseende och förtroende. Den kan öka förståelsen bland leverantörerna för verksamhetens behov och krav. Och den ger ägare och aktiesparare en bättre möjlighet till insyn i företagets verksamhet. I dagens årsredovisningar osynliggörs viktig information om den sociala situationen och företagens påverkan på det lokala och globala samhället. Den sociala revisonen kan bli ett effektivt verktyg för att nå ett socialt hållbart samhälle. Vi anser att den offentliga sektorn bör gå före och genomföra sociala revisioner av sina egna verksamheter. De effekter en social revison kan ha för samhällsutvecklingen är många. Det är därför önskvärt om regeringen tittade närmare på vilket sätt en social revision ska genomföras och hur vi kan använda den som ett av verktygen för att få en socialt hållbar utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den offentliga sektorn skall gå före och genomföra sociala revisioner av de egna verksamheterna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning om social revision.
mot · GL02Fi601 · 1997-10-06 00:00:00 — Ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem trädde i kraft första . En parlamentarisk kommitté, Kommunala utjämningsutredningen, har tillsatts för att följa upp och utvärdera samt lämna förslag för att utveckla det nya systemet. Den fortsatta utformningen av detta system är av mycket stor betydelse för ett län som , dess kommuner och landsting. har haft en negativ befolkningsutveckling, vilken berört samtliga kommuner i länet. Detta har bland annat resulterat i en mycket ogynnsam åldersstruktur med en stor andel äldre personer. Ekonomin för kommunerna och i har trots stora besparingar blivit alltmer ansträngd. Detta sammanhänger delvis med den minskade folkmängden och den allt snedare ålderssammansättningen. Det nu införda utjämningssystemet, om det inte förändras, kommer att successivt och i kombination med en fortsatt negativ befolkningsutveckling medföra svåra påfrestningar för kommuner, landsting och regional utveckling. Den utredning som låg till grund för nuvarande system konstaterade svårigheter att beräkna de ekonomiska effekterna av en befolkningsminskning och föreslog per invånare för varje procentenhet som befolkningsminskningen för de senaste tioårsperioden överstiger . Inför riksdagsbeslutet höjdes dock ersättningsförslaget , vilket också blev beslut. Vi menar att en justering av ersättningsbeloppet från 100 till exempelvis per invånare är en enkel åtgärd som inte stör skatteutjämningssystemet i övrigt, men som skulle vara till stor hjälp för ett län som med en negativ befolkningsutveckling. Kostnaderna för åtgärden fördelas lika på alla kommuner. 1997 skulle 55 kommuner beröras av förslaget. 40 av dessa ligger i de så kallade skogslänen. Åtgärden ger i princip de största förlorarna i det nuvarande systemet en bra förbättring. Det ger kommuner med stor befolkningsminskning bättre möjligheter dels att verkställa kostnadsanpassningarna under ordnade former, dels resurser att på olika sätt hejda befolkningsminskningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring i nuvarande skatteutjämningssystem.
mot · GL02Fi602 · 1997-10-06 00:00:00 — Kommunernas socialbidragskostnader ökar markant. Dessa kostnader tränger ut andra viktiga uppgifter för kommunerna och hindrar dessutom kommunernas planering då de styrs av förehavanden utanför kommunernas kontroll. De ökade kostnaderna fördelas väldigt ojämnt mellan olika kommuner, beroende på hur stor del arbetslösa och låginkomsttagare kommunen har. Framförallt är frågan nära förknippad med de problem som är kopplade till den särskilda problematik som storstäderna dras med. Den största orsaken till storstädernas höga socialbidragskostnader är den höga arbetslösheten. En annan orsak är den omfattande flyktinginvandringen, en grupp som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. När den statliga treårsperioden upphört innebär det höjda kommunala socialbidragskostnader. En presenterad rapport från visar att kostnaderna för socialbidrag ökade 1996 med . av de svenska hushållen har socialbidrag. Mest oroväckande är de siffror som visar att det är de unga socialbidragstagarna som ökar mest i antal. tvingas kommunerna att använda socialbidraget mer som ett fast försörjningsbidrag än till det som det är tänkt till att vara ett tillfälligt stöd under en kort begränsad tidsperiod. Istället för det absolut yttersta skyddsnätet har bidraget blivit ett långvarigt beroende. När socialbidragen är en stor utgiftspost och en växande sådan, undergräver det den kommunala servicen däribland vård och omsorg. Kommunerna tvingas göra andra prioriteringar än vad som varit nödvändigt om skatteintäkterna varit större och bidragsberoendet mindre. I ökar kommunens nettokostnader för socialbidragen från till . En ökning med motsvarande 1,40 skattekrona! uppbar 42 000 personer, av Malmös befolkning, socialbidrag. Detta är en katastrofal utveckling. Olika lösningar måste därför övervägas. Det allra viktigaste är självklart den pågående kampen mot arbetslösheten. Höjningen av nivån på socialförsäkringarna är en annan viktig faktor. Men det räcker inte. Nuvarande skatteutjämningssystem tar inte i tillräcklig utsträckning hänsyn till variabler som arbetslöshet, flyktingmottagande etc. Dessa förhållanden bör beaktas av den statliga utredning som har till uppgift att se över skatteutjämningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den kommunala skatteutjämningen.
mot · GL02Fi606 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner Allmänna bidrag till kommuner Generellt statsbidrag till kommuner och landsting -3 600 000 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting Bidrag till Rådet för redovisning -3 600 000 föreslår att utgiftsramen för utgiftsområde 25 sänks med 1998. Den föreslagna sänkningen av statsbidragen till kommuner och landsting ligger på 6,9 miljarder. Men vi överför 3,3 miljarder från utgiftsområde 13 för extra jobbsatsningar i kommuner och landsting . Kommuner och landsting får kraftigt ökade skatteintäkter genom förslag att avskaffa grundavdraget på höga inkomster och att inte höja egenavgifterna . Bara det senare förslaget stärker kommunsektorns ekonomi med ca 2,5 miljarder. Dessutom föreslår en riktad arbetsgivaravgiftssänkning till kommuner och landsting motsvarande 5 miljarder . Det är också bakgrunden till att vi föreslår att nivån på statsbidragen sänks. förslag stärker kommunsektorn med 5 miljarder . förslag till extra kommunala jobb 1998 finansieras genom att pengar överförs från arbetslöshetsförsäkringen till statsbidragen totalt 3,3 miljarder. Förutsättningen för att dessa pengar ska komma kommunsektorn till godo är emellertid att enskilda kommuner och landsting verkligen inrättar extra arbeten. Pengarna kommer följaktligen inte att betalas ut villkorslöst som en del av det generella bidraget. Avsikten är att tillskottet från utgiftsområde 13 ska kunna användas för att sysselsätta långtidsarbetslösa. Arbetena ska utföras till ordinarie löner. Vi räknar med att pengarna ska räcka till att sysselsätta 25 000 personer . Om denna sysselsättningsvolym ska kunna uppnås förutsätts också att 840 miljoner av det ökade resursutrymme som skapas genom de sänkta arbetsgivaravgifterna utnyttjas för att finansiera de tillfälliga kommunjobben. Dessutom måste kommunerna betala sociala avgifter. föreslår att de sociala avgifterna regleras via statsbidragen. För kommunsektorns del betyder denna överföring ett välkommet tillskott till verksamheterna. Kommuner och landsting behöver bara bestrida sociala avgifter. Lönekostnaden finansieras av staten genom ett tillskott från arbetslöshetsförsäkringen och genom reducerade arbetsgivaravgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att en summa på 3 av anslag A 1 reserveras för en arbetsmarknadspolitisk satsning enligt vad som anförts i motionen, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning: Generellt statsbidrag till kommuner och landsting -3 600 000 -3 600 000
mot · GL02Fi701 · 1997-10-06 00:00:00 — Många fackligt anslutna, t.ex. medlemmar i , och , har lämnat sina organisationer sedan dessa tecknat kollektiva hemförsäkringar. Medlemmarna har blivit mycket upprörda över att de inte haft möjlighet att ställa sig utanför försäkringen, även om de haft egna hemförsäkringar. De anser att fackorganisationerna gått för långt in i den enskilda medlemmens intressesfär och har valt att gå ur sin fackorganisation i protest. Hemförsäkringar har tidigare tagits upp i motioner av bl.a. undertecknad och frågan har behandlats i ett flertal gånger med anledning av motioner och utredningar utan att en lösning skett i frågan. Därför framhärdar jag i min uppfattning. Frågan är också ett stridsäpple mellan olika försäkringsbolag, bl.a. på grund av att de fackliga organisationerna i huvudsak väljer och att man tecknat ett tjugotal ramavtal med detta bolag, som står den fackliga rörelsen nära. Förespråkarna för kollektiva försäkringar hävdar att även personer som annars inte skulle ha försäkrat sig blir försäkrade genom en kollektiv lösning. De som förespråkar frivilliga lösningar menar att varje individ själv måste få välja vilket försäkringsbolag han eller hon vill anlita. Individens valfrihet är dessutom grunden för all sund konkurrens. För kollektiva sakförsäkringar av typen hemförsäkring, som tecknas av fackliga eller andra stora organisationer i en omfattning, som kan påverka försäkringsbranschens sunda utveckling, bör det vara ett oavvisligt krav att den avtalsslutande organisationen har inhämtat anbud från flera konkurrerande försäkringsbolag. Det räcker inte heller med en eventuell reservationsrätt för den enskilde medlemmen vad gäller anslutningen till en kollektiv sakförsäkring. En sådan försäkring bör helt baseras på en individuell anslutning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagändring i syfte att säkerställa en sund konkurrens mellan olika försäkringsbolag vid tecknandet av kollektiva försäkringar i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag som innebär att kollektiv sakförsäkring skall baseras på individuell anslutning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Fi705 · 1997-10-06 00:00:00 — De svenska bankernas konkurrensläge är ansvarig för administrationen av insättningsgarantisystemet. Myndighetens föregångare var som fram till hade till uppgift att hantera frågor enligt lagen (1993:765) om statligt stöd till banker och andra kreditinstitut samt att förvalta statens ägande i och Nordbanken. I budgetpropositionen beslöt majoriteten att den årliga avgift som betalas av de institut som omfattas av insättningsgarantin skulle höjas från av det garanterade insättningsbeloppet till . Denna fördubbling av avgiften motiverades endast med fiskala skäl. Den redovisade höjningen ger upphov till flera problem. Den mest påtagliga är att höjningen innebär en snedvridning av konkurrensen på marknaden på ett sätt som starkt missgynnar svenska banker i konkurrensen med utländska banker. De insättningsgarantisystem som finns i EU-länderna är så utformade att bankerna alltid omfattas av hemlandets insättningsgarantisystem. Det innebär att bankerna i sin utländska verksamhet omfattas av hemlandets och inte värdlandets system. Det svenska insättningsgarantisystemet har vid en internationell jämförelse höga avgifter till insättningsgarantin. I samtliga för svenska banker viktiga länder betalar bankerna lägre insättningsgarantiavgifter än och i många betalar de inga avgifter alls. Det senare gäller exempelvis länder som , , , och . Bank- och finansmarknaden genomgår en snabb globalisering. Med hjälp av modern teknik och global kommunikation öppnas tidigare lokala marknader för internationell konkurrens. Var huvudkontoret och kontorsnätet är beläget får allt mindre betydelse ur kundernas synvinkel. I denna globala konkurrens är det viktigt att de nationella reglerna är gynnsamma och inte som i detta fall diskriminerar landets företag. Det kan slutligen konstateras att det sedan insättningsgarantin infördes över huvud taget inte har inträffat något i det finansiella systemet som motiverar att fonden måste byggas upp snabbare än vad som avsågs i den lag som infördes så sent som . Tvärtom ter sig banksystemet som allt mer stabilt. Lönsamheten är god och flera banker har fått höjd rating av internationella ratinginstitut. Den höjda avgiften är således en ren straffbeskattning av de svenska bankerna, som snedvrider konkurrensen och till betydande del kommer att drabba kunderna i banker. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den höga insättningsgarantiavgiftens negativa effekt på de svenska bankernas konkurrensläge.
mot · GL02Fi706 · 1997-10-06 00:00:00 — Flera fackförbund har tecknat kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar. I samtliga fall har man valt att teckna sina försäkringar hos . Detta har skett utan anbudsförfarande. Andra bolag har inte givits tillfälle att vara med och konkurrera med vare sig pris eller innehåll i försäkringen. har valt att stödja det folkrörelseägda utan att veta om deras medlemmar gynnas av detta. Detta är ett oansvarigt sätt att handskas med medlemmarnas pengar och i allra högsta grad konkurrenshämmande och stötande. Ännu mer anmärkningsvärt är att fackförbunden tecknat kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar utan att de tillfrågats. Detta måste anses vara ett grovt intrång i den enskildes privata sfär. Varje människa skall naturligtvis själv avgöra var han eller hon vill teckna sina försäkringar. Reaktionen på fackförbundens beslut att teckna dessa försäkringar har därför varit hård. Många har protesterat och lämnat sin fackliga organisation. Detta bryr sig de fackliga ledarna inte om. De anser sig veta vad deras medlemmar behöver. Det visar på stort förakt att besluta i den här typen av engagemang över den enskilda människans huvud. Den fackliga makthungern över den enskilda människan blir större och större. Många frågar sig med oro vad som kommer . Finns det fler privata områden där facket vill kollektivt bestämma över sina medlemmar? Är de kollektiva hemförsäkringarna bara en början? Många drabbas nu av betydligt fördyrade försäkringspremier. De som har hemförsäkringar i andra bolag får antingen betala dubbelt genom att säga upp sina tidigare hemförsäkringar eller gå ur facket, för att undgå kostnadsökningar. Om de väljer att gå ur facket är detta förståeligt efter fackets nonchalans mot sina medlemmar. De kollektiva hemförsäkringarna ger också orimliga effekter eftersom kollektiva hemförsäkringar leder till minskad konkurrens vilket är till men för hela branschen. Förbud mot kollektiva hemförsäkringar bör införas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kollektiva hemförsäkringar.
mot · GL02Fi708 · 1997-10-06 00:00:00 — Räntenivå vidlån/krediter En av målsättningarna i dagens politik är att hålla en låg räntenivå. De seriösa långivarna har en låg utlåningsränta. Det finns dock ett antal långivare hos vilka man via exempelvis ett telefonsamtal kan få ett lån; det kan också gälla en del postorderföretag. Dessa låne- och kreditföretag tar ut räntor på mellan , vilket ställer många människor i svåra ekonomiska situationer. Jag anser att dessa räntenivåer är helt oseriösa och bör anses vara ockerräntor. Jag föreslår att frågan om en övre nivå på lån/krediter utreds. Nivån skulle kunna vara relaterad till gällande Stibro- eller diskontonivån, exempelvis 45 gånger dessa nivåer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning angående oseriösa räntenivåer vid lån/krediter.
mot · GL02Fi709 · 1997-10-06 00:00:00 — Datasystemen har möjliggjort snabba förflyttningar vid valutahandel. Spekulationer i ett lands valuta kan t.ex. genomföras , med känt resultat. När det gäller att betala eller flytta medel mellan olika konton kan det ta mellan 3 och . Bankerna har tillgång till medlen utan att betala någon ränta. I de flesta fallen tar man ut avgifter för transfereringen samt betalar en mycket låg ränta på innestående medel på kontot. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av översyn av transfereringstiderna i betalningssystemen.
mot · GL02Fi712 · 1997-10-06 00:00:00 — Uppgift om svenskt medborgarskap vid kreditupplysning Bestämmelser om förvärv av svenskt medborgarskap finns i lagen om svenskt medborgarskap och i medborgarskapskungörelsen. Bland annat står följande i lagen: En utlänning kan upptas till svensk medborgare om han/hon fyllt , eller i fråga om medborgare i annat nordiskt land har hemvist här i riket samt fört och kan förväntas föra en hederlig vandel. Det betyder att redan innan svenskt medborgarskap beviljas har frågan om hederlighet prövats. Därför är det högst anmärkningsvärt att det i de uppgifter som lämnas vid exempelvis kreditupplysning som beställt står att läsa personuppgifter som svensk medborgare . En sådan uppgift kan inte ha något som helst värde för den som begärt kreditupplysningen. Det kan tolkas som att hederlighet, trovärdighet och ärlighet hos den enskilde medborgaren ökas i takt med antal år av svenskt medborgarskap. Uppgifterna har enligt information från kreditinformationsföretaget inhämtats från det statliga person- och adressregistret (SPAR). Då ett beslut om att ansöka om svenskt medborgarskap för de flesta är en mycket stor och viktig fråga kan denna diskriminering upplevas som mycket stötande. Med hänvisning till det anförda hemställs att i enlighet med vad i motionen anförts beslutar avskaffa uppgifter om svenskt medborgarskap i kreditupplysningslagen.