mot · GL02K310 · 1997-10-06 00:00:00 — I de avtal som finns mellan och staten har kanalen åtagit sig att sända regionalt producerade program i s. k. TV-fönster. finns det fjorton sådana lokala produktionsbolag. Från början var dessa lokala produktionsbolag lokalt ägda, inte minst ekonomiska problem har gjort att centralt har ett stort ägande i de flesta av de lokala bolagen. Inför omförhandlingen med avtalet med staten fanns det risk för att dessa lokala produktionsbolag skulle försvinna. Genom en uppgörelse mellan regeringen, och har deras närvaro räddats genom att fått möjlighet till ökad reklamtid . Trots avtalet så kvarstår faktum att det finns väsentliga ekonomiska problem inom den regionalt sända TV-produktionen som ingalunda har en stabil grund att stå på. Det finns skäl till att utveckla tankegångar om hur en framtida regionalt sänd TV-produktion kan utvecklas och få en nödvändig stabilitet. Det är viktigt att de nya distributionssystemen kan utnyttjas för lokal distribution och att staten ger klara och tydliga spelregler för detta. I det framtida medielandskapet spelar digitaliseringen av TV-sändningarna en central roll. Digitaliseringen kommer att innebära helt nya möjligheter för mediesamhället. Det innebär också stora utmaningar och fler möjliga lösningar. ligger förhållandevis långt framme i denna utveckling som pågår i hela världen. Det är därför av yttersta vikt att noga följa vad som händer i andra länder när det gäller den utvecklingen av digital-TV. ser två möjliga vägar i framtidens TV. Den ena vägen handlar om TV-program via satellit. Huvudaktörerna är stora TV-bolag som för att nå stora kundgrupper säljer lockande koncept med ett antal kanaler för olika smakriktningar. Mycket snart kommer ett enormt utbud av TV-kanaler att riktas mot norra från olika . Det är omöjligt att veta exakt hur utvecklingen går, men vi kan räkna med att den kommer att gå oerhört snabbt. Det är varken möjligt eller önskvärt att stoppa utvecklingen. Det vi kan och ska göra är att vara aktiva och påverka det vi kan. Förhåller vi oss passiva är risken stor att TV-programbolag lägger beslag på utrymme i TV-landskapet och spärrar vägarna så att TV-tittarna bara kan ta sig fram genom särskild betalning och genom att skaffa särskilda tekniksystem för kanalerna eller buketter av kanaler. Vi skulle riskera att få ett TV-landskap med många vägspärrar, slutenhet och monopolisering. Genom kodning kommer man att få ett koncept. I realiteten innebär det ett slags monopolisering hos den enskilde TV-tittaren eftersom kostnaden kommer att göra att man inte kommer att köpa fler olika koncept. Samhället har inte heller några möjligheter att kunna ställa kulturpolitiska krav, förhindra onödiga våldskildringar eller reklam inriktade mot barn. Den andra vägen är mer positiv. En digitaliserad marksänd TV-produktion ger helt andra möjligheter för TV-tittaren. Digitalisering ger utrymme för smalare nischprogram och mer lokal-TV. Efter en överenskommelsen mellan , och regeringen har beslutat om en successiv introduktion av marksänd TV. Digitaliseringen ska inledas på ett antal orter . anser att digitalisering via marknätet är i högsta grad en rättvisefråga. Hela landet nås av sändningarna och möjligheten till en ökad decentralisering genom fler lokala och regionala TV-kanaler ges. För oss i är det oerhört viktigt att alla TV-hushåll i hela landet får möjlighet att ta del av de nya fördelar den nya tekniken ger. Vi kan alla få tillgång till det viktigaste svenska och nordiska utbudet genom att betala våra TV-licenser. Det är viktigt att kunna ställa sådana krav på sändningarna för att bl a kunna motverka underhållningsvåld och att TV-reklam riktas direkt till våra barn. Efter all debatt, som varit mycket intensiv, om att vi måste göra något för att minska inslagen av underhållningsvåld, är detta ett konstruktivt sätt att handskas med problemet. För är det angeläget att förutsättningarna för de digitala TV-sändningarna redan från början kommer att vara sådana, att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodoses. Den teknik som används ska göra att alla som sänder program har goda möjligheter att nå publiken. Konsumenterna ska inte vara låsta till en viss tjänsteleverantör genom valet av teknisk lösning. Sändningarna ska följa svensk lagstiftning och lokala och regionala sändningar ska kunna finnas med från början. Vi vill också understryka att man i propositionen kom överens om att erfarenheterna från den praktiska verksamheten med digital TV fortlöpande skulle tas. Detta för att staten ska kunna fatta nödvändiga beslut utan onödigt dröjsmål. När det finns tillräckliga erfarenheter har regeringen frihet att ta ställning till sändningarna och den fortsatt utbyggnaden. anser att det är viktigt att regeringen noga följer utvecklingen och tar de steg som är nödvändiga för att kunna fortsätta digitaliseringen. Den utbyggnad av ett digitaliserat radiosystem som inletts innebär större tillgång till frekvenser och en radikal kostnadsreduktion. Detta blir till fördel för lyssnaren som får fler möjligheter att välja radiokanaler efter intresse. Både privata radioföretag och ska kunna delta i sändningarna som sker i fyra områden. , , och . Övergången till digitala radiosändare kommer att ta tid mycket beroende på hur introduktion och prisutvecklingen av digitala radiomottagare utvecklas. finns endast ett fåtal. Enligt handeln kommer digitala radiomottagare att finnas i detaljhandeln . Regeringen bör enligt vår uppfattning ägna lika stor uppmärksamhet och ha lika höga ambitioner när det gäller digitalisering av radion som när det gäller digitalisering av TV. Staten bör ge klara spelregler. Detta bör ges regeringen till känna. I betänkandet På medborgarnas villkor (SOU 1996:162) diskuterar frågan om direktsändningar i radio och TV från politiska arenor. Man skriver bl a: Offentliga politiska debatter bör bli mer lättillgängliga för medborgarna genom regelbundna och okommenterade direktsändningar i radio och TV. De medborgare som vill får då möjlighet att lyssna på hela debatten, ta del av de olika argumenten och bilda sig en egen uppfattning i sakfrågorna. Liknande idéer har genomförts i och och är dessutom i stark utveckling i flera europeiska länder. Utbildningsradion har redan lämnat ett förslag till regeringen om att få starta UR-ARENA-kanalen. Där målsättningen är att ge allmänheten kunskap om och inblick i det politiska vardagsarbetet. Men också att ge allmänheten möjlighet att direkt ställa frågor till politiker och på så sätt bidra till nya förutsättningar för den demokratiska dialogen. sänder Kunskapsradion i närradion i . Kunskapsradion har som mål att låta människor ta del av informationsflödet och känna sig delaktiga i de samhällsförändringar som pågår. Man sänder allt från föredrag, möten, debatter, intervjuer till föreläsningar från högskolan. anser att det är angeläget att regeringen ser över hur en svensk TV-kanal skulle kunna utformas för att erbjuda direktsändningar från olika politiska arenor, oredigerat och i sin helhet. Vidare anser vi att det även är viktigt att planera för radiosändningar av liknande slag. Radiosändningarna bör kunna bygga på närradiokonceptet men ska även kunna kopplas ihop för rikstäckande sändningar. Detta kan genomföras med den digitalisering som sker på både TV och radio området. Vad som ovan anförts om okommenterade direktsändningar i radio och TV bör ges regeringen till känna. 10 Främja svensk kvalitetsproduktion Det bör från samhällets sida finnas ett stort intresse för att stimulera svensk kvalitetsproduktion. och i viss mån fungerar som helt dominerande köpare av svensk kvalitetsproduktion. Det är mera regel än undantag att någon svensk TV-kanal är inblandad i finansieringen av svensk filmproduktion. Många är ense om att systemet fungerar väl. anser dock att det skulle vara angeläget med en större mångfald även inom detta område. Det skulle också vara välbehövligt med flera finansieringskällor. I flera andra länder har mer eller mindre fristående fonder för TV-produktion kommit att skapas. Så är exempelvis fallet i , , och . Regeringen bör lägga förslag i denna fråga. Detta bör ges regeringen till känna. anser att det ska finnas möjligheter att finansiera mer kvalitetsproduktion av TV-filmer genom intäkter från den ökade TV-reklamen. En särskild utredare har i uppdrag att se över de tekniska aspekterna i denna frågeställning. Detta bör leda till ett kulturpolitiskt motiverat förslag om att intäkter från TV-reklam eller på annat sätt, slussas till kvalitetsproduktion av TV-film. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett statligt presstöd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hanteringen av mediefrågor i EU och andra internationella forum, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om distributionssystem, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkningar av det internationella regelverket för gränsöverskridande TV-sändningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om TV-reklam riktad mot barn,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om publicservice-kanalernas funktion och roll, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stabila regler för publicservice-kanalerna,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett eventuellt upprättande av en lista över TV-sända arrangemang av nationell vikt,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utveckling av SVT:s regionala nyhetsförmedling,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förändringar behöver göras för att uppnå de ursprungliga intentionerna med den privata lokalradion, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av lagstiftningen vad gäller immaterialproduktion,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att digitaliseringen av radion bör ägnas lika stor uppmärksamhet som när det gäller digitalisering av TV, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om större fristående fonder för TV-produktion,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av kvalitetsproduktion,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om okommenterade direktsändningar i radio och TV.2 1 Yrkandena 5 och 11 hänvisade till LU 2 Yrkandena 79 och 1315 hänvisade till KrU