mot · GK02T77 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:137 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället Inledning1993 gavs det övergripande ansvaret förtrafiksäkerheten på vägarna. I beslut utpekadeskommunerna, polisen och , som huvudaktörerinom trafiksäkerhetsområdet. beslutade riksdagenatt ge sektorsansvaret för helavägtransportsystemets miljöpåverkan, trafiksäkerhet m.m.1996 anordnade seminarierkring nollvisionen. Som ett led i trafiksäkerhetsarbetsåret1996 har en departementspromemoria På väg mot dettrafiksäkra samhället, Ds 1997:13, utarbetats.Grundidén bakom nollvisionen som strategi är god. Det handlar delvis omett nytt synsätt i trafiksäkerhetsarbetet, vilket också tydligt angavs i pro-memorian. Vi är positivt inställda till strävan att minska antalet olyckor ocheliminera risken för långvarig ohälsa till följd av trafikolyckor. Regeringenbör dock ha i åtanke att en strategi måste omfatta alla de delar som påverkartrafiken.Tyvärr fungerar skattesystemet i annan riktning än trafiksäkerhetsarbetet.Den viktbaserade skatten på fordon leder till att bilar med tyngre kaross ellerextra säkerhetsutrustning beskattas hårdare. Förslagen som lämnades avKommunikationskommittén tidigare i vår tenderar också att fördyra inne-havet av tyngre fordon. Skadorna kan bli mindre allvarliga om man färdas ien tyngre och säkrare bil. De mål som kommunikationskommittén satt upprörande bränsleförbrukningen motsäger målsättningen om det trafiksäkrasamhället eftersom det inte är tekniskt möjligt att förena tyngre fordonmed så låg bränsleförbrukning som per mil.NollvisionenVi ställer oss bakom nollvisionen. Det är viktigt attformulera visionen så att den kan uppfattas som möjlig attuppnå. I det första fallet, olycksförebyggande åtgärder, berörpromemorian våldsexponering. I det andra fallet, attminimera skadorna, berör promemorian våldstolerans.Våldsexponeringen är det som stått i centrum. De som användertrafiksystemen, t.ex. bilisterna, har i första hand beaktats. Ett problem meden sådan syn är att alla fel och missgrepp som människor begår inte kanförhindras.Våldstoleransen förskjuter delar av ansvaret på systemutformaren, d.v.s.vägbyggaren eller fordonstillverkaren. Intresset fokuseras på de problem somskadorna orsakar vid ett olyckstillbud. Vid utformningen av systemen är detenligt vår mening väsentligt att inte överdriva dimensioneringsprincipen ochvår åsikt överensstämmer därmed med det remissvar KTH lämnat.Även om visionen gäller som mål kommer transporter att orsaka olyckor.Genom bättre transportsystem kan antalet olyckor minimeras, och bl.a.säkrare fordon medverkar till att minska skadorna vid eventuella olyckor. Viuppfattar visionen som en tydlig strävan att eliminera riskerna vid förklarligahändelser.Inriktningen av trafiksäkerhetsarbetet bör, som regeringen också anger,utgå från människans förutsättningar, behov och krav. De produkter somidag finns tillgängliga på marknaden är i allt högre utsträckning konstruerademed denna utgångspunkt. I första hand är det genom produktutveckling ochen god tillgänglighet till marknaden som produkterna kommer att anpassastill människans förutsättningar, behov och krav.Regeringens förslag tillåtgärder för säkrare trafikDe förslag som regeringen aviserar rörande ökade krav påförarutbildningen är vi moderater tveksamma till.Sänkningen av åldern för övningskörning för behörighet Btill utvärderas f.n. av . Avsikten medreformen var att förlänga övningstiden för unga människordär olycksfrekvensen statistiskt är högre. Det tillfälligakörkort som utfärdas till nya förare ger också den nyaföraren starkare incitament att vara försiktig dåövning skall ge färdighet.Kvalitetssäkring av transporter för offentliga myndigheteroch bolag är viktig. Att i detta även inbegripa resor till ochfrån arbetet är mer tveksamt. Att företag och myndigheterkan använda kvalitetssäkring som en del av t.ex.personalpolitiken anser vi vara bra. Definitionen av hurdenna kvalitetssäkring bäst kan ske för statliga myndigheteroch bolag bör följa system som används inomnäringslivet. De ISO-certifieringar som utfärdas ärstandardiserade och vedertagna internationellt. Det ärangeläget att även offenlig sektor certifieras på samma sätt.Vi moderater är kritiska till förslaget att inrätta en organisation meduppgift att stödja privata och offentliga organ vid upphandling av fordon,väginformatik och annan ny teknik inom fordonsområdet. Som tidigareanförts är det i huvudsak en angelägenhet för marknaden. finnsdessutom en rad statliga organisationer som helt eller delvis arbetar medliknande frågor, bl.a. , och att ge kommunerna utökade befogenheter att som första instansbesluta en hastighetsgräns om inom tättbebyggtområde är i princip bra. Vi har inga invändningar mot att kommunerna får ensådan möjlighet, men vill anföra kritik mot förslaget i den delmålsättningen skall vara . En avvägning mellanmöjligheter att kontrollera efterlevnaden, risken för att allmänheten tapparförtroende för hastighetsgränserna, risken att trafiken väljer att trafikeravägar med högre hastigheter och således orsakar trängsel där, en försämradmiljö och kostnader för att skilja trafikslagen måste göras. Att dennakompetens främst finns på lokal nivå överensstämmer med vår syn.Vi moderater delar regeringens uppfattning att inte införa ett krav påobligatorisk användning av cykelhjälm. Ofta är det i avsaknad av cykelstråksom cyklisterna tvingas ut i en trafikmiljö där cyklar blandas med bilar.Framväxten av cykelstråk bör på olika sätt stödjas.Sjukskrivning vidtrafikolyckorI motion 1996/97:Fi42 med anledning av 1996/97:150, 1997års ekonomiska vårproposition, har vi moderaterargumenterat för att den del av sjukskrivningarna som kanhänföras till trafikolyckor skall bekostas av den obligatoriskatrafikskadeförsäkringen. I bl.a. tillämpas dennamodell, och av flera orsaker anser vi att ett sådant förslag börutredas för att också tillämpas i Sverige.I många delar kommer en sådan förändring att medföra ökat tryck på såvälkonsumenten som producenten av transportsystemen. samman-faller detta med behovet av ett nytt hälsomått. Vårt förslag kan ocksåinnebära att försäkringsbranschen får intresse att medfinansiera ambulans-helikoptrar. Fordonsproducenter får incitament att erbjuda lösningar därtrafikinformatiken, t.ex. vägradar, som system snabbare utvecklas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nollvisionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentlig teknikupphandling,3. att hos regeringen begär en utredning rörande ett övertagandeav sjukpenningen vid trafikolycksrelaterade sjukpenningfall i enlighet medvad som anförts i motionen.