mot · GL02Jo708 · 1997-10-06 00:00:00 — Impedimenten och skyddet av produktiv skogsmark Att skydda produktivskogsmarkImpedimentens betydelse i de svenska skogarna diskuterasalltmer. En del vill räkna in impedimenten i arealen skyddadskogsmark. Detta skulle naturligtvis öka de annars så skralasiffrorna för vad som är skyddad produktiv skogsmark ochge ett bättre anseende som naturskyddande nation iinternationella sammanhang.Idag är endast eller av den produktiva skogsmarkenskyddad. Det mesta ligger ovanför den så kallade skogsodlingsgränsen ochendast eller 172 000 ha nedanför skogsodlingsgränsen är skyddad trotsatt det finns 1 662 hotade arter, framförallt lavar och mossor, som hotas avdet moderna skogsbruket (uppgifter från nr 4707Skogsreservat i ). Från de grönas sida har vi gång pågång aktualiserat detta och krävt mer statliga medel för att kunna skydda, iförsta hand, de hotade natur- och urskogarna. Enligt ArtDatabankenfinns av naturskogarna kvar och beräkningar av urskogklassar så lite som 120 000 ha som sådan, det vill säga avskogsmarken (källa SNV, Monitor14 Biologisk mångfald i ).Sverige är medlem i den internationella naturvårdsunionen IUCN, somföreslagit att av alla representativa naturtyper skall bevaras för attsäkerställa biologisk mångfald. Detta mål är accepterat bl a av ochhåller där på att genomföras. Vi anser att det måste gälla även för densvenska produktiva skogen med dess speciella biologiska värden. För attsnabbt kunna skydda åtminstone av den produktiva skogen nedanförskogsodlingsgränsen har de gröna föreslagit att anslagenför inköp av skog ska förstärkas. I vår budget avsätts 700 miljonerkronor mer än regeringen för detta ändamål. Det är med stor förvåning vikonstaterar att regeringen, trots det akuta hotet som finns mot de kvarvarandeur- och naturskogarna, inte ökar anslaget.Impediment är inte skogIstället för att avsätta medel så att mer produktiv skog kanskyddas, diskuterar man alltså impedimentens status. Manvill "fuskhöja" andelen skyddad skog genom att räkna inimpedimenten som sådana. Frågan aktualiserades iriksdagens jordbruksutskott med anledning av en motion1996/97:Jo308 från , som behandlades i bet.1996/97:JoU17. Motionen avslogs visserligen, men medmotivering att givit SLU i uppdrag att se överimpedimentens betydelse för den biologiska mångfalden. Dethar i och för sig ArtDatabanken redan gjort införNaturvårdsverkets rapport i (nr 4707).I den rapporten konstateras att av de rödlistadeskogsarterna huvudsakligen förekommer i impediment ochatt impedimenten kan ha betydelse för av derödlistade skogsarterna. Man skriver: "av de totalt1 662 rödlistade skogslevande arterna är beroende av merproduktiva skogar. "Ser impedimenten ut som skog?Begreppet impediment är inte en vetenskaplig, utan enskoglig term. Med impediment avses mark som producerarmindre än sk/ha/år. Redan här skiljer sig produktivskogsmark och impediment åt betydligt och även i övrigtfinns det stora skillnader mellan dessa marktyper. Tillimpediment räknas såväl fjällbarr- och fjällbjörkskogar sommossar, kärr, hällmarker och rena berg. EnligtRiksskogstaxeringen, varifrån samtliga siffror som följerhämtats, finns ca 6 impediment. Den störstadelen av dessa klassas som myr, . Deflesta av dessa myrmarker är öppna och har enkrontäckning större än . Av de resterande 1,284miljoner hektaren impediment är det mesta hällmarkstallskog(ca 1 miljon ha). Det finns även mycket udda biotoper somglesbevuxna tallhedar på sandig mark, torra kalkhällmarkermed tall och småvuxen ekkratt.Det finns även tekniska impediment, där avverkning varit omöjlig av olikaskäl, och så kallade ekonomiska impediment, dvs områden som avsatts förrekreation och friluftsliv. Dessa är emellertid inte skyddade från avverkningutan räknas som skogsmark och kan avverkas när det blir lönsamt.Riksskogstaxeringen har inga arealer angivna för dessa kategorier.Andel skogsklädda impediment av det helaI bet. 1996/97:JoU17 anges att avimpedimenten är skogsklädda. De anses då utgöra avden produktiva skogsmarken i , som är ca 23 miljonerhektar. En riktigare beräkning måste vara att deimpedimenten utgör av den totala markareal som ärantingen skog eller impediment, dvs av29 miljoner hektar där är summan avskogsmark plus totala arealen impediment.Om man granskar innehållet bakom siffran 3,4 miljoner hektarskogsklädda impediment, visar det sig att har räknat in allaimpediment med en krontäckning . Då en normal skog har enkrontäckning på inser var och en att många av de"skogsklädda" impedimenten är mycket glesbevuxna och knappast upplevssom skog, vare sig av växter, djur eller människor.Vi kan även titta på innehållet av skogskubikmeter, virkesvolymen, påimpedimenten istället för krontäckning. En trädbevuxen mark med så litesom sk/ha upplevs som en mycket gles, men dock, skog. Avimpedimenten är det endast som har sk/ha. Dettaär av hela impedimentarealen och endast av den totalaarealen av skogsmark plus impediment, dvs av 29 miljoner hektar.Ett annat sätt att räkna impediment som skogbevuxna är om där finns enkrontäckning på och ett virkesförråd över 25 m 3 sk/ha. De kravenklarar av impedimenten eller av de 29 miljoner hektaren.Detta sätt är dock inte att rekommendera då en del impediment med endastmycket klena träd kan komma att inneslutas i beräkningen.Det är uppenbart att endast en liten del av impedimenten kan kallasskogsklädda. Om de till största delen inte ser ut som skog är frågan: Har deen artsammansättning som påminner om den i de produktiva skogarna ochsom därför gör det motiverat att spara dem som skog?Vilka biologiska värden harimpedimenten?Som ArtDatabanken påpekar är impedimenten avgörande förendast av de rödlistade skogslevande arterna. Ca 93 %av de totalt 1 662 rödlistade skogslevande arterna ärberoende av mer produktiva skogar. Impedimenten har alltsåinte stor betydelse för de arter som finns i den produktivaskogsmarken. I iSverige står: "Generellt sett råder det stora ekologiskaskillnader mellan skog på produktiv mark och vad gällerartinnehåll och andra biologiska värden. Impedimenten utgörextremer i en ekologisk gradient vad gäller vatten, näring ochexponering och de härbärgerar huvudsakligen sådana artersom klarar dessa extrema situationer. Impedimentens lägreproduktionsförmåga medför att många näringskrävande arterav träd, buskar och örter saknas. Det innebär i sin tur attryggradslösa djur och svampar knutna till dessa växtarter,också saknas. "En viktig faktor för många av de växter som finns i skogen är markensfuktighet. I detta avseende skiljer sig alltså impedimenten från skogen. Myrarär i allmänhet betydligt fuktigare än den produktiva skogsmarken. Andra,hällmarker och sandiga tallhedar, är tvärtom mycket torrare. Detta får tillföljd att de växtsamhällen som finns i skogen inte finns vare sig i de våtaeller de torra impedimenten, utan här finns andra arter som har andra krav. Ioch med att växtsamhällena är annorlunda är också djursamhällena det.Impedimenten har alltså andra biologiska värden än den produktivaskogsmarken och att räkna in dem i arealen skyddad skogsmark är helt fel.De är biologiskt skilda från den produktiva skogsmarken och skall iställetskyddas för sin egen skull i många fall.Olika typer av impedimentI denna motion vill vi belysa vissa impediment lite tydligare,framför allt de som finns nedanför skogsodlingsgränsen.Fjällbarrs- och fjällbjörksimpedimenten, som ju finnsovanför skogsodlingsgränsen, kommer inte att beröras. Detbetyder inte att de inte har unika värden, utan de undantasdärför att skyddet av skogsmark är så markant sämrenedanför skogsodlingsgränsen. Siffror i det följande ärhämtade från Riksskogstaxeringen där ej annat anges.MyrarMyrar, dvs mossar och kärr, utgör knappt 5 miljoner hektarav impedimentens totala yta som är drygt 6 miljoner hektar.78 % av myrarealen finns i Norrland.För närvarande är ca öppen myr och liknade våtmarkerskyddade. Endast en tiondel av den skyddade arealen är dock belägen utanfördet fjällnära området. Den tiondelen domineras av ett relativt litet antalstörremossar och andra myrkomplex i Syd- och (källa SNV, Montor14, Biologisk mångfald i - en landsstudie).Enligt Riksskogstaxeringen 1983-1987 saknade myrmarktotalt krontäckning och ytterligare 3 hade en krontäckning av1-20 %. fanns det en krontäckning större än menbara har mer än 60 m3sk/ha.Flora och faunaMyrarna kan sinsemellan vara mycket olika. Det finnsmossar och kärr av olika slag, däribland rikkärr med unikflora. Naturligtvis har varje myrbiotop sina djur- ochväxtsamhällen, i vissa fall biologisk rik med flera hotadearter, i andra fall med mycket få arter. De har alltså heltandra biologiska värden än den produktiva skogen och ocksåhelt andra hotade arter.Högmossar är ofta näringsfattiga och anrikningen av humussyror i denmultnande torven ger ett lågt pH (surt). Vegetationen domineras av främstvitmossor och därefter tuvull, hjortron, tranbär. Här finns sileshår som klararden näringsfattiga miljön genom att fånga insekter. Dvärgbjörk och lågatallar förekommer på somliga mossar, ofta då i kanterna.De flesta av kärren är ganska näringsfattiga och artantalet begränsat. Härfinns flera starr- och halvgräsarter samt vissa mossor, i blötare partier finnsörter som vattenklöver och kråkklöver. De artrikaste är rikkärren, framförallt de i sluttande terräng med snabb vattengenomströmning. Här finns t exslåtterblomma, tätört och många orkidéer. I de rika kärren dominerar intevitmossor utan brunmossor.Även beträffande djuren skiljer sig de olika myrarna åt. Insektsfaunan kanvara riklig i vissa fall, t ex mygg, men även vissa specialiserade arter avfjärilar, flugor och skalbaggar finns. Fågelfaunan är speciell. Här finns heltandra arter än i den produktiva skogsmarken. Ängspiplärka, gulärla ochvadare som grönbena, enkelbeckasin och brushane dominerar. Elvafågelarter har mer än hälften av sina svenska bestånd på myrar. Sädgås,myrsnäppa och dvärgbeckasin häckar uteslutande i denna miljö. På en delmyrar finns öppet vatten, på andra inte, vilket ger en skillnad iartsammansättningen mellan dessa. Fågelfaunan av vadare ökar medförekomsten av öppna vattenytor medan träd och trädlevande arter iställetträngs undan i så våta marker.Hotade arter finns framför allt i rikkärren. Här finns käppkrokmossa,myrbräcka och orkidéer som gulyxne, doftyxne, kärrnycklar ochknottblomster. Bland de rödlistade djuren finns blodigel och flera snäckarter.Gölgrodan, som är sårbar, hotklass 2, finns i ett litet antal kärr längsUpplandskusten (källa Biologisk mångfald i - en landsstudie, SNV).Hot mot myrarÄven mot de olika myrtyperna finns hot . Detallvarligaste är dikning, som totalt ändrar förutsättningar förfauna och flora. Men även torvtäkt, vägbyggen, kalkning ochkvävenedfallet hotar och förändrar artsammansättningen.Naturvårdsverket har utarbetat en myrskyddsplan, som dockinte är komplett eftersom saknas däri.Miljöpartiet de gröna har under /97 såvälunder allmänna motionstiden som i andra sammanhangpåtalat att myrskyddsplanen måste kompletteras samt attarbetet med att skydda de objekt som planen redovisar måstepåskyndas. Mossar och kärr måste sparas för att de är unikabiotoper i sig, men att räkna in glest beskogade myrar iproduktiv skogsmark vore befängt då de oftast är nästanträdlösa eller bara har mycket klena träd och dessutom fåarter, som tall, glas- och dvärgbjörk.Torra impedimentImpediment av typen "berg", vari hällmarker ingår enligtRiksskogstaxeringen, omfattar bl a berg ochstenbunden mark. Den totala arealen bergimpediment liggerpå drygt en miljon hektar. Denna är till belägen iGötaland och i . Hit räknas ävenhällmarkstallskogar med block och sten, kalkhällmarker ochsandhällmarker.Det totala virkesförrådet på bergimpediment ligger på ca 3,7 miljonerm3sk, inklusive död ved. utgör av den totala volymen ochlövträdsandelen är mycket låg.I genomsnitt består av bergimpedimentarealen av bestånd varsvirkesförråd ligger under 20 m3sk (i är det ). avarealen har en krontäckning på eller högre. Bara en liten del är alltså attbetrakta som skog, och då är det dessutom bara som tallskog vilken ärmycket sämre ur artsynpunkt än löv- eller blandskog. Exempelvis är mångafågelarter helt beroende av att det finns en stor mängd lövträd i landskapetoch de kan inte finnas i glesvuxen tallskog.Flora och faunaNumerärt finns det flest rödlistade skogsarter med sinhuvudsakliga förekomst i impediment på torraimpedimenttyper i sydöstra enligt ArtDatabankensundersökning. Av de rödlistade skogsarter som marginelltutnyttjar impedimentmarkerna finner man de högstaartantalen på hällmarksimpediment i södra på samt i fjällbarrskogen. Förutomfjällbarrskogen är det här torra, och till en del kalkrika,biotoper med relativt små totala arealer.I den produktiva skogen på frisk (fuktig) mark utgörs bottenskiktet ofta avmossor. Dessa klarar inte torra solbelysta miljöer, utan i dem domineraristället lavar. På många av dessa torra marker är jordtäcket tunt ochförutsättningar för örter små. Dock kan vedlevande insekter finnas häreftersom det ofta finns en del gamla och döda träd som de är beroende av.Vedlevande insekter som är beroende av gran och lövträd torde vara ovanligapå torra marker då tall är det dominerande trädslaget.Vissa fåglar, som trädlärka och dubbeltrast, vill ha en skog med inslag avgleshet. För dem kan impedimenten vara av en viss betydelse.Hot mot torra impedimentFörutsättningen för att de torra impedimenten skall habetydelse för den biologiska mångfalden tycks vara att gamlaträd lämnas kvar och får bli liggande när de dör. Speciellttycks stora gamla tallar ha betydelse, både som substrat förinsekter och kryptogamer och som häckningsplatser. Tyvärrtillåts att vissa träd tas ut på impedimenten och avnaturliga skäl blir det ofta just dessa träd, vilket får till följdatt impedimentet minskar i betydelse för de arter som harsvårt att finna erforderliga biotoper och som också är de artersom skulle göra dessa impediment intressanta ur biologiskmångfaldssynpunkt. Av denna anledning bör man skydda destora träden på impediment mot avverkning.Man skyddar inte deskogslevande arterna genomatt skydda impedimenten"av den brukade skogen har slutavverkatssedan 1950-talet." (citat ur 14, Biologiskmångfald i .) I dess ställe kommer monotonabarrträdsodlingar med ett betydligt lägre antal arter. Trotsvetskapen om att nästan 1 700 arter hotas eller missgynnaskraftigt av dagens skogsbruk hotas och avverkas fortfarandeur- och naturskogar, de enda refugerna för hotade arter blandsvampar, lavar, mossor, insekter och fåglar. Det rimmar illamed de uttalanden som förekommit från regeringens sida omvikten att bevara biologisk mångfald. de grönahar kritiserat regeringen för detta och föratt medel inte ställs till förfogande för att, i första hand,skydda de skogar där hotet är akut. En nedhuggen naturskogär en förlorad bit natur och om den någonsin går att återskapamed alla beståndsdelar, vet ingen.Sverige har fått kritik internationellt för det svaga skydd vi ger våraproduktiva skogar.I den översyn som gjorde av det svenska miljöarbetetfick kritik just för det dåliga skyddet av produktiv skogsmark. Manskrev: "The proportion of land area set aside for nature protection is smallerand less representative of the major biomes than in many countries..... While 6.6 per cent of Sweden´s total territory is legally protected, only0.5per cent of productive outside the mountain region is protected. "Miljövårdsberedningen har i bet. SOU1997:97 Skydd av skogsmarkframhållit vikten av att , medan tid är, spara natur- och urskogarna. Dettaberörs i en annan motion.Impedimenten är viktiga inslag i landskapet som skapar en variation inaturen. Men de har sina egna biologiska värden som är skilda från denproduktiva skogens och även från ur- och naturskogarnas. Av impedimentenär det endast som har sk/ha. Detta är avhela impedimentarealen. Förhållandena skiljer sig från den produktivaskogsmarken och därmed sammansättning av fauna och flora. Att deträdbevuxna impedimenten ofta är dominerade av tall gör att de starkt skiljersig från löv-, bland- och granskog. Det förslag som presenterades i denmoderata motionen Jo308, avvisar vi därför bestämt. Impedimenten kan inteadderas till de skogsmark som finns i , helt enkeltdärför att de till allra största delen inte är skogbevuxen mark. Det är exaktsom att försöka addera äpplen och apelsiner - ogörligt. Att försöka höja detdåliga internationella anseendet genom att blåsa upp siffrorna för skyddadareal med de nästan trädlösa impedimenten är mycket cyniskt. Menar manallvar med viljan att spara biologisk mångfald i skogen, då måste naturligtvisdet man sparar vara skog som innehåller representativa och värdefullabiotoper i vilka de hotade arterna finns och ges möjlighet att fortsätta attfinnas. De av skogsarealen som är natur- och urskogar måste komma iförsta hand. Annars menar man inte allvar med talet om skydd av biologiskmångfald.Skogsstyrelsen har givit SLU i uppdrag att ytterligare utredaimpedimentens värde. Uppenbarligen räcker inte ArtDatabankens och undersökningar. Uppdraget till SLU skulle enligt uppgift i bet.1996/97:JoU17 ha redovisats , men rapporten är enligt uppgiftinte offentlig förrän i januari.De senaste decenniernas skövling av våra våtmarker visar att dessa tillstora delar impedimentklassade marker knappast kan kallas "skyddadskogsmark" eller "skyddad areal". Skogsbrukets syn på impedimenten,uttryckt i 2 § skogsvårdslagen, är också betecknande för det skogligasynsättet: "Med skogliga impediment avses i denna lag mark som inte ärlämplig för virkesproduktion utan produktionshöjande åtgärder, men bärskog eller har förutsättningar att bära skog"(vår kurs.). Om diskussionen attklassa impedimenten som skyddad mark innebär en ny syn torde en avkonsekvenserna bli att kravet på ett generellt dikningsförbud genomförs.Detta måste till för att skydda impedimenten och har tidigare mötts medtotalt ointresse.Endast tiden visar hur det blir. Men en sak är säker: Man kan inte både hakakan kvar och äta upp den. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en rimlig klassificering av skyddsvärd natur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att impediment skall sparas inom den kategori, biotop, de utgöroch ej som produktiv skog,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att påskynda arbetet med att skydda de områden som upptas iMyrskyddsplanen för ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att skydda av den produktivaskogsmarken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att av den produktiva skogsmarken måste skyndsamt gesskydd och att kvarvarande ur- och naturskogar skall prioriteras.