mot · GL02Fi202 · 1997-10-06 00:00:00 — ven om kapitalmarknaden r inter-nationell och ven om svenska fretagare kan g ut i vrlden och lnapengar, visar erfarenheten att ett privat nationellt sparande har en positivinverkan p investeringar och tillvxt. Detta beror bland annat p att lokaltkapital fortfarande r mer lttillgngligt fr bredare grupper av investerare.Lokalt kapital har lttare att vrdera lokala investeringsprojekt. Men lokaltkapital har ocks strre sannolikhet att utva ett aktivt garskap.Fr det andra r ett kat privat sparande nskvrt fr att undvika attsparandet sker i kollektiva eller statliga former. I finns det dels enlng tradition av statligt sparande, dels klara signaler frn den sittanderegeringen om att den anser att ett sdant r nskvrt. Om det privata sparan-det inte tillts ka, finns det en verhngande risk fr att det statliga kommeratt gra det. Drmed kas maktkoncentrationen till staten och vi fr en kadpolitisk kontroll ver investeringarna och i slutndan nringslivet i Sverige.Fr det tredje kar ett enskilt sparande tryggheten fr individer ochfamiljer. Den som har ett privat sparande har en buffert till vilken han ellerhon kan lita, om ngot ofrutsett skulle intrffa.5.4 En reform fr trygghet i frndringenEn fungerande offentlig vlfrd r en ndvndig frutsttning fr ett tryggtsamhlle. Det samhlle som frvgrar sina medborgare bistnd nr nden rsom strst eller nr ingen annan hjlp finns att f r inte civiliserat.Men det samhlle som bortdefinierar trygghetens andra dimensioner ochbyggklossar kommer ocks att misslyckas med att ge sina medborgaremjligheter till trygga liv.Den svenska vlfrden mste reformeras om den skall kunna ge mnniskortrygghet och om den skall kunna vara en hjlp och inte ett hinderi den ekonomi och det arbetsliv som vxer fram. Statens bistnd skall varastarkt och sjlvklart nr det verkligen behvs - men det r p vr egenfrmga som tryggheten frst och frmst mste vila.Det innebr inte att tryggheten blir svagare - tvrtom kommer en merpluralistisk trygghet gra mnniskor mer beroende av sitt eget omdme n avpolitikers och tjnstemns vlvilja. D alla mnniskor rimligtvis sjlva bordeha den bsta verblicken ver det egna livets styrka och svagheter frefallerdet rimligt att det r p den nivn som de viktigaste besluten om hur vi skallkunna skydda oss mot det ofrutsedda borde fattas. Tryggheten mste grasmer personlig och utg frn den enskildes frutsttningar och inte frnpolitiska antaganden.En ny trygghet fr individer och familjer skulle i denna del strva efter attstrka en struktur som i hgre grad ger individer och familjer trygghet frnett strre antal kllor n . Medborgarna mste bli mindre beroende av detoffentliga och mer kunna frlita sig p det egna arbetet, den egna kompe-tensen, det egna sparandet och de egna sociala ntverken. mstemedborgarnas frtroende fr det allmnnas taganden vara starka. Inte fr attdet offentligas ansvar r stort och allomfattande, utan fr att det r kon-centrerat p sina krnuppgifter.I vrnandet av de verkligt utsatta och av skolan, vrden och omsorgen frstat och kommun aldrig svikta - det r dr insatsen skall vara stark ochtydlig.Fem punkter i en reform fr trygghet i frndringen? Den som betalar skatt skall inte behva leva p bidrag - den som behverbidrag br inte betala skattOm den egna inkomsten, det egna kunnandet och det egna sparandet ravgrande komponenter i en mer komplett trygghetsbild, mste dengrundlggande frutsttningen fr dessa vara uppfylld - den enskilde mstekunna frsrja sig p sin egen ln.Det r den egna inkomsten och det egna arbetet som r de frstabarrirerna mot otryggheten och det r det offentligas std som mste varaden sista. Drfr r det inte rimligt att det r just det offentligas krav somtvingar hushll att bli beroende av bidrag. Den som betalar skatt skall drfrinte behva ngra bidrag. Den andra sidan av en sdan princip borde vara attden som fr bidrag inte br betala skatt.Nr en person vl nr en inkomstniv dr han klarar sin egen och sinfamiljs frsrjning r det rimligt att han bidrar till det allmnnas uppgifter.Dessfrinnan riskerar effekten bli att staten skapar bidragsberoende. S frdet inte vara. Politikens uppgift r att ka - inte minska - mnniskorstrygghet. r det i hg grad tvrtom.? En stark rttstrygghetEn fungerande rttsordning r grunden fr varje civiliserat samhllestrygghet. Medborgarna mste knna att de utan fruktan kan delta i sam-hllslivets olika delar. Dr rttstryggheten inte r skrad vxer oskerhet ochmisstnksamhet. Mnniskor isolerar sig - samhllet sluts, blir mindrelevande och trkigare.Rttstrygghet handlar om tydlighet - om var och ens rtt att krva den sker-het som vi har rtt till som medborgare i ett civiliserat samhlle. Vi harrttenatt g p stdernas gator och torg utan fruktan fr att utsttas fr vld. Viharrtten att knna att vra barn r trygga i skolan och barnomsorgen. Vi harrtten att vga lita till att vra bostder inte lnsas, att vra bilar intevandali-seras och att vra cyklar inte stjls.Men en fungerande rttsordning r mycket strre n kriminalvrd ellerpolisvsende. Ett samhlle dr respekten fr andras egendom och rttigheterprglar umgnget mellan mnniskor mste ha sin grund i en samhllsmoralsom ligger djupare n paragrafer i straffrtten. Fr att vi skall kunna lita pvarandra krvs det att vi har en vrdegemenskap som bygger p moral ochetik och inte bara p brott och straff.En sdan kan aldrig kommenderas fram politiskt eller regleras fram idomstolar. Respekten fr andra mnniskor mste vxa ur ngot strre ochviktigare n rdslan fr straff eller repressalier.En fungerande rttsordning r drfr inte bara en frga om att rttsstatenmste vara stark och tydlig, det handlar lika mycket om att familjen, skolanoch samhllet i vrigt till den uppvxande generationen kan frmedla enfrstelse och respekt fr andra mnniskor.? Den enskilde skall knna sig behvd i den lilla vrldens gemenskaperDet civila samhllets gemenskaper mste f betyda ngot i samhllet. Detr avgrande fr mnniskornas trygghet, men det r ocks viktigt fr enfungerande social ordning dr mnniskor respekterar varandra.Varje familj skall kunna knna en trygghet i att de kan ta ansvar fr sinanra och kra och i att deras nra och kra kan ta ett ansvar fr dem. Det r ien trygg familj som trygga mnniskor kan vxa upp.Men de sm och nra gemenskaperna mste betyda ngot. Det r i ansvaretfr varandra som vi kan vxa som mnniskor - om de viktiga besluten ivardagen inte fr fattas vid kksborden kommer medborgarna inte att knnaatt de kan vara med och forma samhllet i vrigt. Om betydelsen av desociala gemenskaperna bortbeskattas eller bortregleras kommer de inte attkunna spela den positiva roll de kan spela.? Eget sparande och robusta socialfrskringssystemEtt eget sparande r avgrande fr den enskildes mjligheter att klara sinegen frsrjning - framfr allt fr att klara en ofrutsedd hndelse. Vi vet attsvenska hushll har smala kontantmarginaler - att p ordna fram enstrre summa pengar r fr mnga hushll en overstiglig svrighet.Att genom snkta skatter gra det mjligt fr mnniskor att ka den egnabufferten r drfr en mycket angelgen socialpolitiks reform. Den som harett eget kapital har strre frihet och kan drmed knna en strre trygghet.Det offentligas ansvar fr den enskildes frsrjning mste vara stabilt vertiden, bygga p frskringsmssiga principer och stimulera arbete,fretagande och frkovran. Socialfrskringssystemen mste vara robusta satt mnniskor knner att de kan lita till dem - senare rs kraftiga svngningari systemen skapar en utsatthet som kar otryggheten i samhllet.? Det offentliga skall prioritera krnuppgifternaI varje civiliserat samhlle har det allmnna ett ansvar fr sina med-borgares vlmga. Ett kat individuellt och decentraliserat ansvar fr trygg-heten fr inte innebra att det ansvaret upphr. Tvrtom r en av deavgrande pongerna med en sdan ordning att strka det offentligas upp-drag dr det verkligen behvs.En viktig del av en frnyelse av r att koncentrera det offentligasuppdrag till de krnuppgifter som r viktigast - vrd, skola och omsorg. Idagbetalar vi vrlden hgsta skatter, men fr inte vrldens bsta vrd ellervrldens bsta omsorg och den uppvxande generationen fr inte vrldensbsta utbildning. Det skulle inte behva vara s om det offentliga gav uppsina ansprk och ambitioner p andra omrden och koncentrerade sig p atttillhandahlla resurser fr en skola som frbereder unga mnniskor frarbetslivet och hgre studier, en vrd som r att lita p nr man blir sjuk ochen omsorg som inte sviker nr man blir gammal eller av andra sklarbetsofrmgen. Frnyelsen av vlfrden och en ny social politik r ettuppdrag ett koncentrera och frstrka politikens insatser fr de somverkligen behver dem.Dessutom kommer sannolikt den klassiska frdelningspolitiken - genomverflyttning av ekonomiska resurser frn en grupp till en annan - att f alltsvrare att fungera i ett samhlle dr de avgrande resurserna fr inflytandeoch makt i stigande grad blir kunskap och kompetens. Det r genom ny ochbttre kunskap som man kan f en frbttrad lne- och karrirutveckling. Detr i den egna kompetensen som den viktigaste arbetslshetsfrskringensitter. Det r i tilliten till den egna frmgan att lra sig ngot nytt somtryggheten finns.En skola i vrldsklass som uppmuntrar livslngt lrande och som rfrankrad i samhllet utanfr skolans omedelbara vggar r den grund pvilken alla svenska barn borde kunna bygga sin kommande trygghet.Utbildningspolitik kommer vara den i srklass viktigastevlfrdspolitiken.Ett tryggare r ett dr det offentliga r osvikligt p deomrden dr det mste vara osvikligt och dr det dragit sig tillbaka frn deomrden dr individer och familjer rimligtvis kan, vill och mste klara sigsjlva. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstllsatt som sin mening ger regeringen till knna vad i motio-nen anfrts om inriktningen av den ndvndiga frnyelsen av .