mot · GL02Sf617 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagandet av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar vidare integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för mottagandet av flyktingar. Integrationspolitiken behandlas inte i denna motion utan i motionen med anledning av regeringens proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden från invandrarpolitik till integrationspolitik. Dessutom har synen på integrationsfrågorna framförts i en av ännu inte behandlad motion (1996/97:Sf625). De humanistiska och kristna grundvärderingar som till stor del ligger bakom den demokratiska utvecklingen i , ska enligt kristdemokratisk mening vara grunden för svensk migrationspolitik. Det allt överskuggande motivet till att vårt land ska föra en generös, tydlig och uthållig politik på detta område är moraliskt: vår plikt att bistå människor i nöd grundat på respekten för alla människors lika värde. Denna grundläggande hållning sätts på prov med stora påfrestningar på den svenska ekonomin. Det är viktigt att politiska partier, frivilligorganisationer m.fl. lyssnar till folkopinionen. Men finns en skyldighet att påverka opinionen genom att hänvisa till de grundvärden den svenska demokratin bygger på. Självfallet finns det inget enkelt matematiskt samband mellan de vid ett visst tillfälle aktuella förutsättningarna i och möjligheten till flyktinginsatser. En viktig del av förutsättningarna är just medborgarnas acceptans av en generös flyktingpolitik. Därför är det viktigt att regering, riksdag, partier och organisationer bidrar till upprätthållandet av en vilja till insatser för utsatta människor på flykt. Det blir annars lätt så att de ekonomiska problemen i bara jämförs med tidigare perioder i vårt land och inte med de förhållanden som gäller i de länder som genererar flyktingar. Att påverka viljan till insatser är en lika betydelsefull faktor som att förbättra landets ekonomi. I vårt land har länge pågått en utveckling i individualistisk riktning. Välfärd och rättigheter uppfattas av många knutna till individer i högre utsträckning än till grupper av skilda slag: familjer, språkgrupper, etniska och religiösa minoriteter etc. Ett av de viktigaste skälen till flykt torde vara förtryck av minoriteter och folkgrupper. Det som i ofta kallas ekonomiska flyktingar, är till stor del människor som är diskriminerade och förföljda på grund av minoritetstillhörighet. borde mycket aktivt verka för att lagfästa minoritetsrättigheter införs i de länder som tillhör de mest flyktinggenererande. för sådana rättigheter finns i många internationella konventioner. Samarbetet med andra stater är viktigt. Särskild betydelse kommer EU-samarbetet att få till följd av Amsterdamfördraget. I detta har invandrings- och flyktingfrågorna förts in under första pelaren. Vi anser att dessutom bör verka för att EU-länderna gemensamt inför en europeisk flyktingkonvention. Dessutom bör man förorda att rätten till asyl införs i konvention om mänskliga rättigheter. Det skulle innebära ett näst intill alleuropeiskt ansvarstagande för asylsökande. Dessutom skulle medlemsländernas praxis också kunna prövas av för mänskliga rättigheter. motsätter sig en migrationspolitik som leder till att familjemedlemmar avlägsnas från varandra och förordar därför att utvisnings- och avvisningsbeslut som leder till familjesplittring ska inhiberas, såvida inte synnerliga skäl föreligger. I övrigt avstår vi från yrkanden vad gäller avvisning och utvisning eftersom en pågående utredning behandlar frågorna om framtida organisation och riktlinjer för verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut. Inte minst viktig är frågan om avvisningsbeslut som inte kan verkställas p.g.a. förhållanden i hemlandet. En person som begått brott enligt åtnjuter preskription . Exempelvis gäller preskriptionstid för brottet osant intygande. På samma sätt bör inte det faktum att en person som sökt och fått uppehållstillstånd och därvidlag lämnat oriktiga uppgifter kunna leda till återtagande av tillståndet och avvisning . Det är rimligt att även här sätta en tidsgräns. Eftersom regeringen aviserat en proposition angående återkallelse av uppehållstillstånd lägger vi inte nu något yrkande i denna del. Med anledning av pågående utredning om asylprocessen avstår vi även från yrkande på ett tvåpartsförfarande i domstolsmässiga former. Genomgripande förändringar i asylproccesen är nödvändiga om rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter ska kunna upprätthållas. Myndigheternas behandling av ansökan om uppehållstillstånd drar ofta ut . Det är inte rimligt att den sökande ska behöva vänta på besked i obegränsad tid. Vi kristdemokrater förespråkar därför som huvudregel att en avvisning inte bör ske efter det att en flykting vistats i landet . Huvudregeln bör gälla även om flyktingen gömt sig. Det är bra att regeringen i budgetpropositionen tillför ökade resurser för att kunna förkorta handläggningstiderna. Eftersom säger nej till en ny integrationsmyndighet tillförs inga medel till anslaget B 1 . I stället föreslås ett nytt anslag B 6 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Detta anslag tillförs medel motsvarande anslag plus en förstärkning på som sparas på anslag A 1 . Anslag B 3 Integrationsåtgärder tillförs syftande till för fortsatt utgivning av tidningen . Slutligen tillförs till B 4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande som uppföljningsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att de huvudsakliga motiven för migrationspolitik skall vara etiska, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall verka för att EU-länderna gemensamt inför en europeisk flyktingkonvention, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör förorda att rätten till asyl införs i konvention om mänskliga rättigheter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utvisnings- och avvisningsbeslut som leder till familjesplittring skall inhiberas, såvida inte synnerliga skäl föreligger, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en avvisning som huvudregel inte bör ske , även om flyktingarna gömt sig, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslag under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt uppställning : + 24 250 000 A 2 Mottagande av asylsökande A 3 Migrationspolitiska åtgärder A 5 Offentligt biträde i utlänningsärenden A 6 Utresor för avvisade och utvisade 45 376 000 - B 2 Särskilda insatser i utsatta bostadsområden + 10 237 000 B 4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 713 915 000 + 1 000 000 B 6 Nytt anslag. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering + 9 889 000 3 863 934 000