mot · GK02Ub24 · 1997-04-03 00:00:00 — Enligt utvärderingar som gjorts är det endast ettfåtal elever som kunna tillgodogöra sig denna möjlighet. behöver en nymodern form av lärlingsutbildning utvecklas med mycket större bredd ochsom kan nå långt fler ungdomar.Lärlingsutbildningen ska kopplas till de nationella yrkesinriktade program-men. Inom de flesta nationella program med yrkesämnen bör det erbjudas enalternativ väg genom en modern yrkesutbildning för de elever som villgenomföra en större del av sin yrkesutbildning på en arbetsplats.Lärlingsutbildningen bör ta till vara fördelarna från lärlingssystem i andraländer och kombinera dem med den ambitionsnivå och bredd som känne-tecknar svensk gymnasieskola och utbildningstradition. Den bör ligga påsamma nivå som dagens nationella program, och därmed en väsentligt högrenivå än nuvarande lärlingsutbildning.Utbildningen inleds inom nuvarandenationella program, och avslutas genom lärlingsutbildning i arbetslivet, somvarvas med teoretiska studier i skolan. Eftersom det är en utbildning harlärlingen elevstatus och arbetsgivaren behöver inte anställa lärlingen.Omkring av programmet ska i princip läggas upp lika för alla elever,därefter följer lärlingsutbildningen, det vill säga vanligen när eleven äromkring . För att klara både lärlingsutbildningen och få undervisningsom motsvarar en fullständig gymnasieutbildning kan en längre totalutbildningstid behövas. Dock bör de som fullföljer ett program medlärlingsutbildning nå samma kunskapsnivå som gäller för de nationellaprogrammen, det vill säga grundläggande behörighet till högskolan.Det är viktigt att utveckla ett nära samarbete med skolan och de berördaarbetsplatserna. I det arbete som ska göras tillsammans med berörda parteroch branschorganisationer, är det mycket viktigt att skapa en klaransvarsfördelning mellan skolan och arbetslivet. Uppläggningen avlärlingsutbildningen måste vara flexibel och anpassas efter rådandeförhållanden. anser att kraven måste utformas så att många lär-lingsplatser kan skapas i småföretag, och vill understryka vad som sägs iutvecklingsplanen om att krav på handledare ska utformas flexibelt, så attsärskild hänsyn tas till små företags förutsättningar.Den modell för lärlingsutbildning som initieras genom utvecklings-planen innebär inga statliga initiativ för att åstadkomma avtal medersättningar till lärlingarna. Däremot finns inga hinder för parterna att tainitiativ till sådana överenskommelser, om det anses önskvärt. Det bör ocksåfinnas möjlighet till lokala lösningar.En pilotverksamhet med lärlingsutbildning skall starta redan höstterminen1997. Genom decentralisering av arbetsmarknadspolitiken får kommunernastörre inflytande över hur de arbetsmarknadspolitiska medlen används. Inomramen för lärlingsutbildningen bör man pröva en friare användning av dessamedel för en vidgad samverkan mellan gymnasieskolans utbildningar och dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna.SkolmåltiderSkolmåltiderna har stor betydelse för barn och ungdomarshälsa och välbefinnande. Det handlar också om elevernasutveckling och inte minst att grundlägga bra och regelbundnamatvanor. För är det självklart attskolmåltiderna ska vara kostandsfria för eleverna. är detinte obligatoriskt för kommunerna att erbjuda kostnadsfriaskolmåltider, men trots detta anordnar nästan samtligakommuner sådana. anser detta värdefullt ochutgår från att kommunerna även fortsättningsvis anordnarkostnadsfria skolmåltider. Att gå in och lagstifta omskolmåltider strider mot kommunernassjälvbestämmanderätt; vi utgår istället från att kommunernatar sitt ansvar och även fortsättningsvis anordnar kostnadsfriamåltider.HemkunskapKostens betydelse för hälsan är odiskutabel. Sambandetkost-hälsa har klarlagts genom åtskilliga undersökningar pådet medicinska området. Därför är det viktigt att ge utrymmeför kunskap om mat och näringsbehov i skolan. Hemmenerbjuder inte i samma utsträckning som förr tillfällen attinhämta elementära kunskaper i matlagning ochvarukännedom. Därför bör hemkunskapämnets ställning igrundskolan stärkas.KvalificeradyrkesutbildningI dag finns det ett stort behov av kvalificerad yrkesutbildningpå eftergymnasial nivå. Förändringarna i yrkeslivet gåroerhört snabbt. Kraven på kompetens ökar. Inom de flestabranscher finns ett stort behov av att medarbetare fortsätteroch skaffar sig en yrkesinriktad utbildning utövergymnasieskolan. Allt talar dessutom för att behovet avarbetskraft med denna utbildningsbakgrund kommer att växa.Ur tillväxtsynpunkt är det viktigt att flaskhalsar som uppståri företagen på grund av brist på kompetens elimineras. Enutbyggd kvalificerad yrkesutbildning motverkar detta.1996 inleddes en försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning.Försöksverksamheten pågår och ska omfatta 4 500årsstudieplatser vid full utbyggnad.För att tillgodose arbetslivets behov med fler medarbetare med högrekompetens räcker platserna inte till. anser att tempot iförsöksverksamheten måste höjas, dvs fler platser måste till.Miljön i skolanSkolgårdarSkolgårdarna är mycket viktiga ur flera perspektiv. Elevernaska kunna tillbringa sina raster i en trygg och ombonadskolgårdsmiljö och det ska vara möjligt att bedriva un-dervisning på skolgården. Trots omfattande satsningar påupprustning och renovering av skolbyggnader är självaskolgårdsmiljöerna fortfarande sorgligt eftersatta. Asfalt,raka linjer och gråa ytor präglar tyvärr miljön på mångaskolgårdar.Arbetet med att förbättra miljön på den egna skolgården kan ta sig enmängd olika uttryck. Det är viktigt att stimulera eleverna att utifrån ålder ochförmåga själva driva så mycket som möjligt av skolgårdsprojektet. Föreleverna kan arbetet med att förbättra den egna skolgårdsmiljön bliinkörsporten till ett fortsatt miljöengagemang och även vara en konkretförebild för hur man över huvud taget kan påverka och förändra sinomgivning.Fyrklöverregeringen startade ett skolgårdsprojekt, som även stöds avnuvarande regering, tillsammans med Skolans uterum, som bidragit medmånga idéer. Exempelvis har man i gjort en damm på skolgården, sombl a används till att utföra löpande analyser av vattnet. I Sannaskolan iGöteborg har man ersatt de ganska blygsamma rabatterna med 92odlingslotter, där varje lågstadieelev disponerar sin egen. På många platser iSverige arbetar man nu - en del inom ramen för - med att skapamera miljövänliga och spännande skolgårdar.Naturliga skolgårdar kan bidra till att behålla och utveckla barns ochungdomars miljöintresse. Det kan i sin tur stärka intresset för naturvetenskapoch teknik. Omvandling av trista skolgårdar görs ofta tillsammans av elever,lärare och föräldrar. Det kan vara ett sätt att utveckla kontakten mellan hemoch skola. Erfarenheter från , där man arbetat mycket med attförbättra skolgårdar, visar att mobbningen kan minska på ombonade ochmiljöinriktade skolgårdar.Barn är beroende av miljöernas fysiska egenskaper men också av de socialabetydelser, som knyts till platserna genom andra människor. Sett ur skolansfostrande perspektiv kan troligen attraktiva och mångsidigt användbaraskolgårdar inspirera till ökad användning av utemiljöer längre fram i enmänniskas liv.SkolskogarDet finns ett växande intresse bland lärare när det gäller attförlägga aktiviteter till skogen - därför är det många skolorsom vill ha en egen skolskog. pågår ett samarbetemellan skolan och skogsnäringen som heter Skogen i Skolan,som har lett till att många skolor har en egen skolskog. I det 602 skolskogar i landet.Genom ett särskilt avtal med markägaren får skolan tillstånd att byggavindskydd, eldplatser, sätta ut skyltar och annat som inte ryms iallemansrätten. Skolan kan sedan hjälpa till med sådant som röjning ochplantering. Det speciella med en skolskog är att den alltid finns nära tillhandsför eleverna, som på så sätt lär känna sin egen skog väl. (Enligt tidningenSkogs Eko)Miljön inomhusArkitektur och inredning påverkar oss på olika sätt, ochdärför är det viktigt att tänka på hur miljöerna ser ut som viskapar för barn. Arkitektur, inredning och utrustning i skolanhänger samman med helheten, synen på barn och hur man lärsig. Hur rummen utnyttjas, miljön disponeras och materialanvänds är en konkretion av det man vill med sin pedagogik.Allt är delar i ett system, och därför är det så viktigt att tänkapå detta, inte minst när vi skapar miljöer för barn.Barn vill, precis som vuxna, ha vackra och spännande saker omkring sigoch de vill naturligtvis ha möjlighet att själva påverka sin omgivning. ärbarn i miljöer som vuxna valt men barn borde ges möjlighet att vara med ochbestämma över och själva skapa sin egen värld - också i skolan.Det är en viktig uppgift att se till att skolan är en pedagogisktbra miljö så att barnen trivs. Barn ska inte behöva acceptera slitna lokaler ochtråkiga miljöer. I dagens svåra sysselsättningsläge borde man utnyttja olikaarbetsmarknadsinsatser för att t ex rusta upp skolornas inomhusmiljöer.IT i skolanInformationsteknologin är en stark förändringskraft isamhället och har fått ett allt större genomslag i människorsdagliga liv. Avståndens betydelse minskar och kommunika-tionsmönstret kommer radikalt att påverkasamhällsstrukturen.Ett av problemen med IT i skolan har varit att datorer gjorts till något somdet undervisas om. anser att IT eller datorkunskap inte får görastill ett särskilt ämnesområde som man skaffar sig kunskap om. IT ska iställetvara och ses som ett medel och ett redskap för att söka kunskap och därförintegreras i all utbildning och alla ämnesområden. Datorn ska användas somett helt nytt läromedel - något man inte bara lär sig om utan också utnyttjarsom ett redskap i lärandet.Skolverket har av regeringen fått i uppdrag att utveckla nya vägar för attstödja en ökad användning av datorer i skolan. Inom sker ettkontinuerligt utvecklingsarbete med att ta fram programvara för undervis-ning. Ytterst är det intresset att pröva nya metoder och ny teknik, skolansekonomi samt kompetens hos skolans personal som är det avgörande för omdata- och informationsteknik ska utnyttjas och användas.Datoranvändningen ger också stora möjligheter till internationelltsamarbete. Som exempel kan nämnas det Nordiska skoldatanätet, sominvigdes vid session i . Fullt utbyggtger det alla skolbarn möjlighet till samarbete med andra skolor i allade nordiska länderna och i de självstyrande områdena.Möjlighet för skolan att kunna ta del av den information som finns bl agenom öppna nätverk och främst genom Internet måste förstärkas. Vi anserockså att tillgängligheten till nationella databaser såsom Rixlex ska och kompetensutveckling, , prioriterarutbidlningsområdet. Mer än hälften av den miljard har attförmedla kommer att användas till utbildning, kompetensutveckling ochframtagning av nya läromedia. Vi förutsätter att regeringen i sitt fortsattaarbete med att utveckla skolans IT-användning tar tillvara de viktigaerfarenheter inom detta område som finns samlade hos KK-stiftelsen.I denna motion anger vi syn på utbildningssystemets grundersom särskilt behöver uppmärksammas och följas upp under den kommandeperioden. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vilka utbildningspolitiska riktlinjer som skall ligga till grund förskolväsendets utveckling och regeringens förslag den kommande perioden.