mot · GK02Ub14 · 1997-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:109 Lokala styrelser med elevmajoritet Regeringen föreslår i propositionen att kommunerna underen fyraårig försöksperiod får överlåta vissa ansvars- ochbeslutsfunktioner till en lokal styrelse med elevmajoritet.Funktionerna ligger på styrelsen för utbildningen ellerrektorn för en skola. Försöksverksamheten skall omfattagymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.Försöksperioden skall börja den 1 juli 1997.Skolan har många viktiga uppgifter. Barn och ungdomar tar här de förstanödvändiga stegen i det livslånga lärandet. Skolan har också ett ansvar för attföra vårt kulturarv vidare som nya idéer, kunskaper och teknikerutvecklas. Hela skolverksamheten ska främja elevernas utveckling till aktivaoch ansvarskännande vuxna i en levande demokrati. Det innebär i praktikenatt skolans elever mycket tidigt måste få börja delta i beslutsfattandet ochdärigenom lära sig att ta ansvar för olika beslut som nära berör dem. Likanaturligt som det är att elevinflytande ska vara en lagfäst rätt, lika naturligtbör det vara att varje skola lokalt har rätt att bestämma den konkretautformningen.Vi har länge hävdat att det så kallade brukarinflytandet ska främjas inomskolan. Försöksverksamheten med styrelser med föräldramajoritet igrundskolan ställer vi oss positiva till. Inom gymnasieskolan ska elevernasposition lyftas fram och stärkas i takt med ålder och mognad.Den bild som forskningen ger av elevinflytande visar att eleverna uppleveratt de inte har något egentligt inflytande på undervisningen. De kan intepåverka undervisningens uppläggning eller innehåll i någon högre grad, de ärinte med och väljer läromedel och kan inte påverka prov eller hemuppgifter.Skolverkets utvärderingar pekar entydigt på att eleverna vill hainflytande just över sin dagliga arbetssituation, på ämnets innehåll ochundervisningens uppläggning. Det som framför allt efterlyses av eleverna ären öppen och fungerande dialog mellan lärare och elever. Ungdomarna harett stort och berättigat behov av att bli sedda, bli lyssnade på, bli bemöttamed respekt och bli tagna på allvar.Elevernas ansvar och inflytande betonas starkt i de nya läroplaner som frånoch med läsåret 97/98 tillämpas i hela grund- och gymnasieskolan. Enförsöksverksamhet med lokala styrelser med starkt elevinslag är en möjligväg att komma framåt när det gäller att uppnå läroplanernas intentioner pådetta område. Den kan ge värdefulla erfarenheter av hur man mer konkretkan gå vidare med dialog, lokal påverkan och ett öppnare samarbetsklimat iskolan. Dock bör förslaget utredas och analyseras närmare vad gällerrollfördelning, vilka uppgifter styrelsen ska ha och hur man löseransvarsfrågan för huvudmannen. Att inrätta en styrelse med otydligt mandatoch ansvar och låta omyndiga personer utgöra majoriteten i denna styrelseskapar en bristande respekt för de demokratiska institutionerna.Vi saknar också en närmare koppling mellan förslaget om det formellainflytandet och möjligheterna att praktiskt förändra den vardagligaundervisningssituationen. Det måste tydligare beskrivas vilka hinder detfinns för inflytande och delaktighet och ges förslag på konkretaåtgärder för att komma förbi dessa hinder. Tillsättande av en styrelse kanvara en bra form, men formen måste fyllas med innehåll. Här bör regeringenåterkomma med en djupare analys.Förslaget om att eleverna ska utgöra majoritet i styrelsen avvisas. Även omungdomarna på gymnasiet är betydligt mer mogna än högstadieelever, och ivissa fall hinner bli myndiga innan de lämnar skolan, bör fortfarandevuxenkollektivet ha det övergripande ansvaret för skolans styrning. Lärare,rektorer och annan personal bör i kraft av sin formella ställning, sinprofessionalitet och erfarenhet ha ansvaret för att successivt lotsa ungdomarin i ett fullständigt ansvarstagande som vuxna. Det är inte rimligt att kräva aveleverna att de ska ha ett helhetsgrepp över utbildningen medan de är mittuppe i den. Däremot kan de och ska de ingå som en viktig del i denbeslutande processen.All demokratisk fostran måste bygga på en viktig princip: För att kunna taansvar måste man också kunna ställas till ansvar. Barn och ungdomar skainte behöva ställas till ansvar för beslut som de inte kan överblicka. Att blivuxen är att fullt ut ta ansvar och därmed också växa i befogenhet. Att geeleverna egen majoritet i styrelsen blir ett sätt att sudda ut gränsen mellanungdom och vuxenliv som vi anser är olycklig. Det blir en signal om attpersonlig livserfarenhet och mognad inte betyder något i en beslutsprocess.Regeringen bör därför i sin fortsatta beredning av ärendet enligt vårmening arbeta efter en modell där den lokala styrelsen består avrepresentanter för elever, skolpersonal, föräldrar och arbetslivet.Målsättningen bör vara att man ska uppnå konsensusbeslut. Rektor ska iegenskap av högsta ansvarig vara självskriven deltagare i styrelsen. På rektorvilar också det övergripande ansvaret för att utvecklingen av skolansarbetsformer i sin helhet gynnar ett aktivt elevinflytande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till lokala styrelser medelevmajoritet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rektors ansvar när det gäller ett utvecklat elevinflytande börförtydligas i läroplanerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med ett reviderat förslag tillförsöksverksamhet med lokala styrelser enligt beskriven modell.