mot · GL02Jo783 · 1997-10-06 00:00:00 — Buller är det miljöproblem som på det mest direkta sättetberör flest människor. I är ca 2 milj invånare utsattaför en utomhusbullernivå överstigande (A) mätt som sk ekvivalentnivå.Den borgerliga regeringen tog viktiga initiativ och lät genomföra denutredning, Handlingsplan mot buller, SOU 1993:65, som efter remissarbetelades till grund för en proposition med samma namn, 1993/94:215.Riksdagen fattade beslut i frågan . gäller det att på olikasätt förverkliga handlingsplanen.Åtgärder mot buller är ofta billiga förutsatt att man sätter in åtgärderna itid. Reparation av dålig bullermiljö i efterhand kan däremot ofta vara dyrt;ibland kanske 100 gånger dyrare än om åtgärderna vidtagits från början. Sebl a utredningen s 83. Därför krävs en mycket långsiktig och konsekventkamp mot buller för att tillvarata varje tillfälle till ekonomiska lösningar.Härav följer också att insatserna mot buller måste drivas med högprioritet så att bullerfrågan beaktas vid varje förnyelse eller utbyggnad av denbyggda miljön med dess infrastruktur, arbetsplatser, etc, liksom vidbevakningen av emissionsgränser för olika typer av maskiner och fordon.I många fall är åtgärder mot buller samhällsekonomiskt lönsamma även ibefintlig miljö i den bemärkelsen att kostnaden för bulleråtgärdernaväsentligt understiger människors betalningsvilja för att få en god tyst miljö.Detta har redovisats i utredningen 1993:65 Handlingsplan mot buller. Ialla sådana fall finns all anledning att genomföra åtgärder i hög takt.Genom den av lagda handlingsplanen mot buller har arbetet föratt minska buller intensifierats. har ökat sina insatser då det gällerförbättringar för de mest bullerutsatta sträckorna utmed det statliga vägnätet.Insatserna består framförallt i att man anlägger bullervallar och byggerbullerskärmar och kompletterar tidigare bullerskydd. Det satsas också påfönsterbyten för att förbättra isoleringen mot trafikbullret.Inom EU pågår ett viktigt arbete kring samhällsbullerfrågorna. För ca ett årsedan publicerades ett , "Future Noise Policy", av EuropeanCommission vilket resulterat bl a i en rad seminarier. Något slutdoku-ment som följd av arbetet föreligger ännu inte. Arbetet kan emellertidresultera i att EU:s insatser mot buller intensifieras. Därför måste dettaarbeteföljas och stödjas intensivt från svensk sida eftersom europeisk samverkan ärabsolut nödvändig i flera bullerfrågor. Bulleremissionen från vägfordon inormal trafik förorsakad av däck/vägbanebuller och bulleremissionen frångodståg är två angelägna exempel härpå.Ljudklassning av bostäderEn svensk standard för ljudklassning av bostäder har ocksåutarbetats och fastställts. Den är ett instrument sommöjliggör för dem som avser hyra eller köpa en bostad att fåerforderlig konsumentupplysning beträffande bostadensljudkvaliteter. Tyvärr kommer det antagligen att dröja längeinnan man kan räkna med att en hög andel avbostadsbeståndet är ljudklassat, eftersom klassningen ärfrivillig och huvudsakligen antas komma till användning inyproduktionen. Det är angeläget att intensifiera arbetet medatt ljudklassa även bostäder i det befintliga beståndetåtminstone vad avser utomhusbullret.Kommunernas ökade möjligheterFör att underlätta för kommunerna att vidta åtgärder längsdet kommunala vägnätet har regeringen iinfrastrukturpropositionen 1996/97:53 anvisat ett belopp omupp till en miljard som bidrag till kommunerna för att genomföra miljöförbättringar och vidtaåtgärder för att förbättra trafiksäkerheten. Samtidigtförutsätts att dessa medel skall vara ett delbidrag och attkommunerna själva måste stå för minst hälften av kostnaden. (/97:53 s 74.) I samband med en fråga tillmiljöministern har jag uttalat att en väsentlig del av dessastatliga bidragsmedel verkligen måste gå till bulleråtgärder isvårt bullerutsatta områden.Insatserna mot buller får emellertid inte stanna vid att man bygger ,skärmar etc och byter fönster. Insatsernas effekt både vad gäller sänktbullernivå och upplevd miljöförbättring för de berörda människorna måsteföljas upp ordentligt. Denna uppföljning är otillräcklig, säkert i mångafall närmast obefintlig. Eftersom de totala investeringarna i enskilda fall kanvara höga är erfarenhetsåterföringen i form av kontrollprogram en mycketviktig del av bullerskyddsåtgärderna.Naturvårdsverket lever ej upp till centraltansvarEftersom bullerarbetet berör så många olika områden ochmåste bedrivas oerhört långsiktigt är det nödvändigt attansvaret för att så sker är tydligt både vad avser insatser ochuppföljning. gavs av regeringen dettauppdrag bl a därför att det under remissarbetet medutredningen 1993:65 anförde att det borde ha detcentrala ansvaret. Likväl har inte drivitbullerfrågorna på ett tillfredsställande sätt. Detta måste rättastill. Att underlåta att göra detta är att helt i onödan riskera attådraga sig framtida höga kostnader för bullersanering.VägtrafikbullerNär det gäller vägtrafikbuller har vi i sedan fleradecennier tillbaka haft som långsiktigt mål att nå enutomhusnivå i bostadsområden lägre än räknat som s kA-vägd ekvivalentnivå. Detta är ett mål som man försökerarbeta efter även i många andra länder. Målsättningen haremellertid två allvarliga nackdelar. Den första är att målet ärouppnåeligt för mycket ; åtminstone åtskilligadecennier. Den andra är att en ekvivalentnivå om 55 dBändock inte utgör någon god miljö.55 dB kan inte karakteriseras som en god miljö och det innebär att det ärlångt ifrån tyst. Det blir alltmer ont om områden som är tysta och därmänniskor således kan uppleva tystnad utomhus. En viktig aspekt av detlångsiktiga bullerbekämpningsarbetet är därför att slå vakt om kvarvarandetysta områden, icke minst sådana som kan finnas i tätorternas närhet.Det är som nämnts stor skillnad mellan det hittillsvarande långsiktigamålet utomhus (som man dock ofta kan tillämpa i helt nytillkom-mande bebyggelse) och de rådande utomhusbullerförhållandena i en stor delav det befintliga bostadsbeståndet, som det är mycket besvärligt att göranågot åt. Steget till den goda miljön är ännu längre. Dessa förhållandenskapar stora svårigheter för berörda myndigheter att driva bullerfrågorna medkonsekvens och trovärdighet gentemot de berörda människorna.Ett bättre mål mot bullerI SOU 1993:65 föreslogs därför som alternativ målsättningatt man på ett systematiskt sätt skulle utnyttja denbullerskuggsida som man ofta har i svensk stadsbebyggelse.Som alternativt mål till generellt angavs därför att kan accepteras utanför en bostads fönster förutsatt attbostaden också har fönster mot en tyst sida med enutomhusnivå under . Målet kallas fortsättningsvis65/45-dB-principen. Det framhölls i utredningen att detta ären för de boende i bostaden bättre miljö än att ha 55 dButanför alla fönster. Den ger de boende en god ljudmiljöinom räckhåll i den egna bostaden. Det går bra att ha öppetfönster mot den tysta sidan utan att bullret blir särskiltbesvärande; det går däremot inte vid ett utomhusbuller om55 dB. I propositionen 1993/94:215 Handlingsplan motbuller togs principen om den tysta sidan upp och den hartilldragit sig stort intresse både nationellt i ochinternationellt.Till skillnad från ett generellt 55-dB-mål är 65/ett realiserbart,uppnåeligt och väl så bra mål för bullerutsatta människor. En särskiltintressant tillämpning av 65/45-dB-principen är att den öppnar möjlighetenatt med rätt utformade nya byggnadskroppar förtäta bebyggelse och därvid geden befintliga bebyggelsen en tystare och därmed bättre miljö, somgenom förtätningen trafikalstringen minskas i samhället och underlaget förolika slag av och annan service förbättras. En del av debullerskyddszoner som lades ut utmed starkt trafikerade vägar under 60-, 70-och 80-talen skulle kunna bebyggas. I många fall kan även med stor fördelförtätningar göras inom befintliga planområden. Detta innebär enintäkt genom att markvärdet ökar kraftigt. Bulleråtgärderna ger vinst.Kommunernas ekonomiSom bekant har kommunerna mycketansträngd ekonomi. Det innebär att kommunerna kan hamycket svårt att ge sitt bidrag till finansieringen avbullerskyddsåtgärder. Det är stor risk att takten ibullersaneringen inte blir så hög.En intressant tanke är att kommunerna, som ju har planmonopol, på ettsystematiskt sätt kunde få utnyttja 65/45-dB-principen. I de fall de är mark-ägare kan de därigenom förbättra sin ekonomi när de förbättrarmiljön. Deras möjligheter att hälftenfinansiera andra bullerskyddsåtgärdermed bidrag från infrastrukturpropositionens miljard ökar då och flermänniskor kan inom rimlig tid få en bättre bullermiljö. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka takten i bullerarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att får ett tydligt, klart, långsiktigt uppdrag attdriva bullerfrågorna samlat på ett bättre sätt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att med hög prioritet driva bullerfrågorna internationellt, särskiltinom EU,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tydliggöra 65/,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ökad vikt läggs vid att bevara tysta områden ochmiljöer,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att med olika medel främja att så stor del av det svenskabostadsbeståndet som möjligt blir ljudklassat enligt svensk standard.1