ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02T502 · 1997-10-06 00:00:00 — Banförordningen föreskriver att SJ:s järnvägsområde ska vara inhägnat där så erfordras för att skydda järnvägstrafiken. 1945 fick vi en lag (1945:119) som innehåller föreskrifter om järnvägarnas stängselskyldighet. Här finns bestämmelser för stängsel till skydd för större hemdjur, s.k. kostängsel. Reglerna innebär att innehavare av järnväg har ansvar för att hålla stängsel utmed järnvägen till skydd för hästar och nötkreatur under betesgång. När det gäller stängsel till skydd för allmänheten finns bestämmelser i lag 1975:1010. Reglerna innebär här att stängselskyldighet för järnväg i första hand bör ses som en angelägenhet. Kostnaderna för stängsel skall därför betalas till av kommunen och resterande av järnvägsinnehavaren. För stations- och bangårdsområden skall kostnaderna delas lika. Kommunerna har getts rätt att inom sitt område besluta om var stängsel skall sättas upp och hur de skall utformas. För att pröva frågor om uppsättning och kostnadsfördelning finns en särskild nämnd kallad . När de ovan nämnda lagarna antogs av fanns det nog ingen föreställning om att tågen skulle gå i hastigheter . Kommer i t.ex. innebär det en förflyttning . Det är därför av stor vikt att hålla hög säkerhet vid järnvägslinjerna, och uppsättandet av stängsel är ett viktigt sätt att öka säkerheten. Eftersom det uppstått ändrade förhållanden på grund av den tekniska utvecklingen av järnvägstrafiken krävs utökad stängselskyldighet. Att nya järnvägssträckor byggs, järnvägar upprustas med bitvis nya sträckningar och dubbelspår talar för att en översyn av den lagstiftning som gäller stängselskydd bör göras. När det gäller våra landsvägar står väghållaren (m.fl.) för stängselkostnaderna. Det bör därför utredas om inte en liknande ordning borde gälla för järnvägarna, dvs. att fick motsvarande betalningsansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av stängsellagarna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om betalningsansvaret för stängselkostnader.
mot · GL02T503 · 1997-10-06 00:00:00 — Efter att möjligheterna öppnats för flera aktörer att bedriva järnvägstrafik har på en del håll i landet privata företag startat verksamhet, främst med gods- och timmertransporter. Dessa företag har också i flertalet fall fått verksamheten att gå runt trots att tidigare trafik under SJ:s ledning gav förluster. Det gäller både person- och godstrafik. Orsaken till de lyckade satsningarna är det personliga engagemanget och den mer flexibla organisationen som blir möjlig genom den mindre skalan. Betydelsefulla faktorer är närheten till kunderna, beredvilligheten att satsa på nya industrispår och att ta emot också mindre beställningar. Företagen är beroende av, i synnerhet under uppbyggnadsskedet, att kunna hyra vagnar. Tyvärr har inte SJ alltid visat den beredvillighet som man skulle vänta. Ett exempel är , som tagit upp godstrafiken på den nedlagda banan bl a mellan (med anknytning till ) och till . SJ har nekat dem att hyra timmervagnar, som man har stående till ingen nytta på . Denna fråga aktualiserades med kommunikationsminister och hon lovade att undersöka saken, men ingenting har hänt. har tillfälligt löst problemet genom att låna vagnar från . Men risken finns att timmerbilar snart åter ersätter timmertågen om småbolagens verksamhet motarbetas på detta sätt. Detta skulle få negativa effekter på miljö och trafiksäkerhet samt öka belastning och slitage på berörda vägar. , ägt av kommunerna längs denna unikt långa bana, har lyckats öka godstrafiken avsevärt och har spännande planer för nya turistsatsningar. Underhållet har kunnat skötas betydligt billigare än när hade hand om banan. Det är mycket glädjande att statsverkspropositionen nu tar upp tills vidare för , vilket möjliggör fortsatt utveckling. SJ:s äldre vagnpark är betald genom skattemedel, d v s av oss alla. Det är inte rimligt att SJ ska låta denna allmänna tillgång stå oanvänd och därmed försöka blockera mindre företag som vill bedriva trafik. Självklart borde SJ visa stort tillmötesgående mot företag som vill hyra det material man inte längre har användning för. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SJ:s skyldighet att hyra ut vagnar som man inte längre använder.
mot · GL02T504 · 1997-10-06 00:00:00 — Polletering av resgods inom EU-inträde skulle medföra fri rörlighet för människor, tjänster, varor och kapital hette det i propagandan. Vad gäller det sistnämnda har löftena med dystra konsekvenser som följd infriats. Mycket anmärkningsvärt är att det som miljarderna sekundsnabbt flyttat sig över gamla nationsgränser har ett annat EU-land omöjliggjort rörligheten för det visserligen lilla men för dem som utnyttjat det väldigt väsentliga resgods som polletterats med järnväg. befattar sig inte SJ:s danska motsvarighet DSB (Danska Statsbanan) längre med resgods vilket gör att de svenskar som tidigare polletterade sina cyklar ner till olika länder i inte kan göra det längre. Det enda utland man numera kan pollettera till är ! Cykelturismen i är än så länge ingen stor marknad men den har framtidspotential. Dessutom ligger på bekvämt tågavstånd från men skidturisterna väljer i stället de betydligt mer energi- och miljöslukande transportsätten buss, bil och flyg eftersom skidutrustningen inte får plats i kupén. Andra som uppskattade möjligheten att pollettera var t.ex. personer som hyrt semesterbostad utomlands och då skickat tungt bagage med järnvägen. är det både billigare och snabbare att flyga till de flesta platser i jämfört med tåg. Dessutom kan man t.o.m. ta med sig cykeln på flyget. Flyget har följaktligen ökat kraftigt och resandet med tåg minskat. Denna utveckling är tvärtemot vad som är önskvärt ur miljösynpunkt och måste vändas till sin motsats! Regeringen bör ta upp förhandlingar med berörda parter och aktörer i syfte att återupprätta resgodshanteringen mellan och kontinenten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhandlingar i syfte att återupprätta resgodshanteringen mellan och kontinenten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att, om förhandlingarna med inte ger önskvärt resultat, teckna avtal med DB (Deutsche ) eller annan järnvägsexpeditör om resgodsförbindelser via TrelleborgSassnitz.
mot · GL02T505 · 1997-10-06 00:00:00 — Sedan det trafikpolitiska beslutet har tågtrafiken på många sätt utvecklats positivt. Hela folkets järnväg gör fortfarande skäl för namnet. Vi vill att tågen ska finnas kvar, stanna på alla stationer och gå ofta. Men vi tar ofta bilen också för långresor på sträckor där tåget går, därför att det blir billigare när en familj ska åka. Vi tar också bussen därför att den är betydligt billigare än tåget. Tågbiljetterna är för dyra. prövade SJ en lågprispolicy och tågen fylldes över kapacitet! går de ofta tomma. Tåget har en egen väg och det är rimligt att den utnyttjas till fullo. Ur samhällsekonomisk synpunkt, när man också räknar med säkerhet, underhåll och miljö, är tåget det bästa alternativet. Med nuvarande prispolicy blir det emellertid dålig hushållsekonomi att välja det som är bäst för samhällsekonomin. Samhällsekonomiska aspekter bör vägas in, så att biljettpriserna kan sänkas radikalt. Staten bör kompensera SJ och de privata och regionala tågbolagen, t ex genom minskade avgifter till banverk och stat, för de vinster samhället gör när människor väljer tåget framför flyg och vägtransporter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkta biljettpriser på tåg.
mot · GL02T506 · 1997-10-06 00:00:00 — Den positiva utvecklingen som pågår på Nordkalottområdet innebär för i allmänhet och i synnerhet en betydande möjlighet att öka handeln över gränserna. De västöstliga kommunikationerna NorgeSverigeFinlandRyssland bör därför sammanlänkas. Handelsutbytet på har ökat kraftigt . Godsflödet från och till via över svensk-finska gränsen har därmed också haft en uppgång. Det är därför viktigt att kommunikationerna fungerar på ett tillfredsställande sätt. Den hämmande faktorn för snabba och effektiva transporter som varit rådande genom skillnaden i spårbredd mellan svenska och finska järnvägar har genom en ny teknisk lösning eliminerats. Godsflödena kan därmed fördubblas till gagn för näringslivet inte minst i norra . mellan och , som togs i bruk 1915, är enda fasta järnvägsförbindelse med . Den järnvägssträckan trafikeras endast med godstransporter. På sträckan BodenMorjärvKarlsborg har investeringar om skett . I stället för att upprusta den gamla banan bör en ny järnväg byggas mellan och , dels därför att den sträckan är betydligt kortare och dels därför att industrierna ligger vid kusten. Med en ny järnväg mellan och får man en sammanhängande järnväg med hög kapacitet från till med anknytning till stambanan och . Elektrifieringen av nämnda bansträcka är givetvis viktig och bör ske . Denna infrastrukturinvestering är strategiskt riktig och ger näringsliv en bättre kommunikation med en ny och attraktiv marknad. Regeringen bör pröva möjligheterna att inom ramen för satsningar på infrastrukturen rymma de åtgärder som här föreslagits. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att dels investera i ny bandel mellan och , dels elektrifiera hela sträckan mellan och .
mot · GL02T507 · 1997-10-06 00:00:00 — Sydöstra befinner sig numera, efter kommuniststaternas fall, i centrum av en expansiv och mycket utvecklingsbar . Utvecklingen i denna region, där redan nu handeln och utlandsinvesteringarna ökat kraftigt, kommer att ha direkt inverkan på möjligheterna till bl.a. tillväxt och nya arbetstillfällen i sydöstra . Turism, handel, företagande, kulturutbyte m.m. kommer här att öka i stor omfattning. Denna snara framtidsbild, som till vissa delar redan är här, måste mötas med, och förutsätter, en upprustning av kommunikationerna i sydöstra . måste upprustas, hamnarna och järnvägsförbindelserna byggas ut och flygkommunikationerna förtätas. Den invigda järnvägsförbindelsen, Kustpilen, mellan och , är en klar förbättring av kommunikationerna i län. Den del av den s.k. Kustpilen som trafikerar sträckan KarlskronaMalmö, har flerdubblat resandeantalet och blivit en resandesuccé. Nästa del i den ostkustbana, som förordat, bör bli en järnvägsförbindelse mellan och , en förbindelse som var en realitet . En sådan linje knyter samman Kustpilen från och med linjen KalmarLinköpingStockholm. Delarna bildar en helhet. En sådan linje, den nu felande länken, skulle ur såväl miljösynpunkt som ur kommunikationssynpunkt, på ett påtagligt sätt medverka till utvecklingen av sydöstra . är tillgång till snabba, säkra och moderna kommunikationer mycket ofta en förutsättning vid lokalisering av företag. En järnvägsförbindelse KalmarKarlskrona blir en direkt länk mellan kommande färjeförbindelser från och län till våra grannländer i . Affärs-, gods- och turisttrafiken med kommer att öka. Sydöstra , som del av den expansiva , blir ett alternativ till den tunga och befolkningstäta . Kontinenten nås snabbare via järnvägs- och färjeförbindelser från och län. De hårt trafikerade områdena kring och i norra avlastas. till kontinenten förkortas. Järnvägslinjen KalmarKarlskrona kommer att medföra ökade möjligheter till direktförbindelse, såväl inom länet som till storstadsområdena och . blir betydligt mera tillgänglig. Dessutom får kommun, den enda fastlandskommun i län som saknar järnvägsförbindelse, tillgång till en sådan. Många som arbetspendlar med bil får ett nytt miljövänligt alternativ. Möjligheter till nya pendeltåg inom regionen skapas. Järnvägslinjen KalmarKarlskrona kommer att bidra till att högskolorna i , /och bättre knyts samman, vilket är betydelsefullt med tanke på regionens utveckling. Samarbetet mellan högskolorna och näringslivet underlättas och restiden mellan och förkortas avsevärt. De krav på god miljö, snabba och säkra transporter, tillgänglighet och kompletta kommunikationssystem som morgondagen ställer, inte minst i sydöstra som del i , är starka skäl för att utreda, föreslå och bygga en ny järnvägsförbindelse mellan och . Då blir Kustpilen komplett och regionen stärks. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning, inkluderande linjesträckning, kostnader m.m., som syftar till byggande av en ny järnvägsförbindelse mellan och .
mot · GL02T508 · 1997-10-06 00:00:00 — Götalandsbanan är en riktig och viktig framtidssatsning som kan byggas ut i etapper. Redan med den första etappen öppnas väsentligt vidgade möjligheter till miljöriktiga tids- och energibesparande resval för såväl regionala som interregionala resor. Arbetet med projekteringar och bedömningar har förts så långt av projektets intressenter och intresserade entreprenörer att det är hög tid att tillsätta den statlige utredningsman och samordnare som behövs för att inte planeringsarbetet skall försenas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att tillsätta en statlig utredningsman för projektet .
mot · GL02T510 · 1997-10-06 00:00:00 — Projekt är en frivillig sammanslutning av kommuner, landsting, länsstyrelser och handelskammare från till som arbetat för att belysa förutsättningarna för en snabbjärnväg Europabanan utmed den företagstäta del som finns utmed . Europabanan blir ett komplement till på dess mest belastade banavsnitt. I strålar och Bergslagens tunga och exportinriktade godstrafik samman med /frekventa trafikrelationer söderut mot kontinenten. I delas trafiken upp mot , och . Den mellanliggande bansträckan MjölbyHässleholm kommer att utgöra ett mycket hårt belastat avsnitt med tunga godståg blandade med allt mer X 2000-trafik. Europabanan är tänkt som ett kompletterande tredje spår placerat i marknadens tyngdpunkt, d v s utmed , där allt fler företag etablerar sig utan tillgång på järnvägstrafik. Antalet långtradare på ökar i genomsnitt passerar bortåt 2 000 genom . Det är uppenbart att järnvägen med nuvarande standard och trafikupplägg inte förmår attrahera det mer högvärdiga och lönsamma godssegment som genereras i mest koncentrerade och produktionsstarka region utmed . En mer miljöanpassad och trafiksäkrare transportmöjlighet är nödvändig om vi skall klara miljömål och nollvision och värna om landsbygdens folk. För persontrafiken på har svårigheterna visat sig redan nu i bland annat Växjöområdet. har utvecklats på ett mycket positivt sätt vilket i sin tur medfört ett ökat resande i hela regionen. kapacitetsbrister är märkbara och medför att många orter får inget, eller mycket få tågstopp på Kust-till-kustbanan eller på . Det är således uppenbara svårigheter för både gods- och persontrafiken. Svårigheterna väntas dessutom öka kraftigt när tas i drift. För näringslivet i regionen är en utvecklad infrastruktur en nyckelfaktor i en ny svensk konkurrenspolitik av väsentlig betydelse. Näringslivet utmed är präglat av den tillverkningsdominerade industrin som har sin allra största marknad utomlands. I dessa länder betraktas dessutom som en perifer lokalisering. Vi har därför starka skäl för att se över hur vi kan säkra vår konkurrenskraft där infrastrukturen utgör en av de viktigaste faktorerna. För som helhet och för regionen är Europabanan ett strategiskt utvecklingsprojekt som kommer att vara avgörande för förmågan att i det nya internationaliserade vara med och konkurrera om arbetstillfällen och arbetskraft. En modern och kundorienterad järnvägstrafik är en nationell möjlighet att förbättra landets konkurrenskraft, den ekonomiska tillväxten och därigenom också klara en bibehållen välfärd. De kommuner som samarbetar om Europabanan har genom utredningar och analyser sökt belysa Europabanans effekter. Staten bör i samverkan med intressenterna genomföra en förutsättningslös utredning som därefter får ligga till grund för vidare ställningstagande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att besluta om en utredning för att tillsammans med kommunerna förutsättningslöst studera effekterna och betydelsen av ett genomförande av Europabanan för nationalekonomin, regionutvecklingen, miljön och trafiksäkerheten.
mot · GL02T511 · 1997-10-06 00:00:00 — Om byggandet av Götalandsbanan skulle förverkligas utgör den en värdefull komplettering av nuvarande järnvägar genom folkrika tätortsregioner i , och den kan skapa möjlighet till utveckling av järnvägen som persontransportmedel. Arbetet med Götalandsbanan har varit klart målinriktat och bl.a. engagerat såväl flera kommuner som näringslivet inom det berörda området. En utbyggnad av denna sträcka är ett viktigt steg i arbetet med att låta järnvägen som transportmedel spela en större roll . Banan har en stor strategisk betydelse och attraherar 1,52 miljoner nya tågresenärer. En satsning på Götalandsbanan har såväl nationell betydelse som stor betydelse för den regionala utvecklingen. Utredningar visar att Götalandsbanan är samhällsekonomiskt lönsam. utredning gav en grund för denna bedömning och redovisningar från remissinstanser påvisar ännu bättre lönsamhetskalkyler utifrån samlade bedömningar. Vi anser att är så viktigt vad gäller infrastrukturinvesteringar att regeringen nu måste påskynda det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet, genom att tillsätta en statlig utredningsman. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda projektet .
mot · GL02T512 · 1997-10-06 00:00:00 — är en viktig huvudtransportled från till . Betydelsen ökar när vi skall föra över både långväga gods och persontransporter till järnvägen framför allt av miljöskäl. I är stambanan den pulsåder kring vilken vi bygger det framtida transportsystemet. Ett av de stora framtidsprojekten i vår region är ett nytt transportcentrum i där gods kan omlastas mellan båtjärnvägbil. Detta är helt beroende av stambanans modernisering och utbyggnad. Den spårbundna kollektivtrafiken som startades och som utnyttjas maximalt av östgötarna är också helt beroende av stambanan för sin vidareutveckling. Det är två delar av banan i som är nålsögon och stoppar upp trafiken och hastigheten. NorrköpingGistad i norr och SyaGripenberg i söder. Till detta kommer behovet av ytterligare spår då kapaciteten är fullt utnyttjad. Vi föreslår att bandelarna NorrköpingGistad och SyaGripenberg utreds färdigt och att de byggs . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sträckning genom .
mot · GL02T513 · 1997-10-06 00:00:00 — är en industrination. Eftersom vi har stora företag, men en relativt blygsam hemmamarknad, är exporten utomordentligt viktig. Inte bara för det enskilda företaget utan även för hela . De varor som våra svenska företag exporterar kan dock inte behandlas som en ren svensk angelägenhet. Det är de internationella spelreglerna och de internationella avtalen som helt styr. Det innebär att kunden alltid har rätt. Oavsett om det gäller kvantitet eller hur fort varorna skall levereras. För att klara en allt hårdare konkurrens måste svenska exportföretag vara allt mer flexibla. Tyvärr är det inte alltid lätt. har ett perifert läge, 60 längre bort från marknaden är många konkurrenter. Ett resultat av detta är att svenska storföretag nyetablerar sig mer utomlands än i . Ett sätt att motverka detta och att minska effekterna av avståndshandikappet är att ge företagen bättre möjligheter till snabbare godstransporter. För de företag som väljer den miljövänliga och energieffektiva järnvägen har dock utvecklingen varit mycket oroande. är den viktigaste järnvägen för godstrafik. officiella godsflödeskartor visar detta med önskvärd tydlighet. Men medelhastigheten på minskar för godståg. När en tillfredsställande medelhastighet inte kan uppnås bidrar detta till att öka långtradartrafiken. Vilket i sin tur leder till att får svårare att uppfylla internationella åtaganden om koldioxidutsläppet. I budgetframställning för åren 19982000 kan vi utläsa en förändrad bedömning av förutsättningarna för trafik med både snabbtåg och godståg på . Bland annat skriver man: Problem med är att godstågen inte kan framföras i samma höga hastighet som resandetågen, vilket trots dubbelspår gör att kapacitetsproblem kan uppstå. Industrin har redan kunnat märka en kapacitetsbrist. behöver järnväg i nord-sydlig riktning få bättre standard och kapacitet. Med kommer behov att bli än mer påtagligt. Sex kommuner från till har gemensamt insett att behöver mer järnvägskapacitet och samarbetar därför i ett projekt som kallas . Kommunerna anser att för miljöns, säkerhetens, industrins och den ekonomiska utvecklingens skull behövs en ny järnväg i delvis ny sträckning. Denna järnväg kallas Europabanan, eftersom den leder mot vår absolut viktigaste exportmarknad EU, dit av all vår export går. Då järnvägen delvis går i områden som saknar tågtrafik av betydelse, ökar dessutom järnvägens geografiska marknad. Något som KTH () har uppmärksammat i Effektivare Tågsystem, 1997. Denna marknad berör inte minst delar av med många små och medelstora företag som har lastbilen som enda alternativ. Europakorridoren har skrivit till regeringen och hemställt att staten och kommunerna gemensamt studerar förutsättningarna för Europabanan. Kommunerna har bedömt Europabanan så viktig att man förutom kompetens, befintligt utredningsmateriel och personal även erbjudit sig att ställa ekonomiska medel till utredningens förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att studera förutsättningarna för Europabanan.
mot · GL02T514 · 1997-10-06 00:00:00 — lanserades idén om en snabbtågstriangel StockholmÖstersundTrondheimOsloStockholm. har detta projekt haft olika namn som Norra triangeln, Kölenringen, Scandinavian Express Loop och kanske ytterligare någonting. En förutsättning för förverkligandet av denna vision är en upprustning till snabbtågsstandard av den s k Atlantbanan från via BollnäsLjusdal till ÅngeÖstersund och vidare över gränsen mot . Samhällsekonomiska kalkyler visar god lönsamhet för en sådan satsning, men det har varit trögt att uppnå samsyn mellan norska och svenska intressen. Med den nya regeringsbildningen i kan dock en mera positiv syn på detta projekt bli verklighet och den nödvändiga upprustningen och elektrifieringen av den s k Meråkerbanan förverkligas. För och är det avgörande för en positiv utveckling att det finns goda transportmöjligheter både vad gäller gods- och persontransporter. Atlantbanan borde prioriteras såväl av miljöskäl som regionala och internordiska skäl. Kommunerna längs Norra stambanan, länsstyrelserna i och och näringslivet betonar hur angeläget dessa investeringar är eftersom snabbtåg är det enda realistiska alternativet för att förbättra kommunikationerna. Snabbtåg både på Ostkustbanan och Norra stambanan måste bli en verklighet. Med en utbyggd Atlantbana kan restiden StockholmÖstersund kortas och med X 2000 kommer man att kunna resa sträckan strax . Därmed kan tågets konkurrenskraft jämfört med andra färdsätt avsevärt förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Atlantbanan.