mot · GK02Ub32 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:141 Högskolans ledning, lärare och organisation InledningKunskap utgör grunden för kunskapssamhället och för ettsamhälle, som vill konkurrera med hög kompetens ochkvalificerade produkter i stället för med låga löner.Centerpartiet har drivit kravet på en merdecentraliserad utbildnings- och forskningsstruktur.Centerpartiet vill skapa ett "decentraliseratkunskapssamhälle". En förutsättning för en mångfald avforskningsmiljöer är att högskolan själv, i så storutsträckning som möjligt, får bestämma vad somorganisatoriskt passar för utbildningen och forskningen.Under 1990-talet har en stor satsning skett på att bygga ut den högreutbildningen. Särskilt stor blir satsningen 1997-2000, inte minst tack vareinsatser av . Den stora utbyggnaden av antalet platser påhögskolans grundutbildning sker framför allt vid de nya högskolorna.Därmed har vi tagit ett kvantitativt språng på väg mot kunskapssamhället.Men det räcker inte. Kvaliteten riskeras om utbildningssatsningen stannar viden kvantitativ reform. Högskolesatsningen måste kopplas till enkvalitetsreform, det kvalitativa språnget, där utbildningens kvalitetgaranteras var helst den ges. Behovet av universitetslärare kommer att ökakraftigt . Förändringar av högskolans struktur är en annanviktig byggsten för att skapa goda förutsättningar för utvecklande avkvaliteten i utbildningen. Parallellt med utökningen av antaletutbildningsplatser måste också en motsvarande utveckling avforskningsverksamheten ske. Detta för att kvalitetssäkra utbildningen genomen förstärkt koppling mellan utbildning och forskning och fler lärare somsjälva bedriver aktiv forskning.För att skapa förutsättningar för god utbildningskvalitet för studentenoavsett var denne väljer att studera men också för att utvecklaforskningsmiljön och säkra tillgången till nya kompetenta forskare, krävs ettnära samband mellan utbildning och forskning. I gällande högskolelagstadgas att all högskoleutbildning skall vila på "vetenskaplig eller konstnärliggrund samt på beprövad erfarenhet". De bästa förutsättningarna för att nådetta skapas av en infrastruktur, som underlättar nära samverkan mellanutbildning och forskning. En forskningsanknuten utbildning behöverförutom tillgång till aktuell forskning via bibliotek, bokhandel och IT ocksåforskande lärare. I den goda högskolan verkar den undervisande forskarenoch den forskande läraren. Forskningsanknytning innebär också att studenterfår tillfälle att komma i kontakt med en levande forskningsmiljö.Högskolans ledningOrdförande i styrelsenCenterpartiet välkomnar initiativet att särskilja rektors- ochordföranderollerna i högskolestyrelserna. Så fungerar detsedan länge på i , Sverigeslantbruksuniversitet och har denna ordning inrättatsvid och högskolor och erfarenheternaär mycket goda. Tjänsten som rektor bör innefatta ett ansvarför högskolans direkta verksamhet, medan styrelsen åläggsansvaret att handha långsiktiga frågor rörande högskolansutveckling och infrastruktur.I och med att man skiljer rektor och ordförandeskapet åt finns möjlighet atttill exempel ta in en ordförande som har erfarenhet från närings- ochsamhällsliv, vilket kan öka högskolans kontaktyta och säkra ett närasamarbete med näringslivet.Sammansättning av styrelsenCenterpartiet anser att det är viktigt att studenterna får ettökat inflytande över utbildningens utformning. I likhet medvad som gjorts på andra områden, där man ökar elevers ochstudenters inflytande i skolan, bör även studenternasinflytande inom högskolan öka. Det är ett sätt både att höjastudenternas engagemang i undervisningen, vilket ökarkvaliteten, och öka studenternas ansvarsmedvetande.Som motargument mot en ökad studentrepresentation anges ofta attstudenterna inte sitter i styrelsen under en tillräckligt och därförinteser långsiktigt på sitt engagemang. anser att de representantersom studentkåren väljer till styrelsen är tillräckligt kvalificerade för attfattalångsiktiga beslut om den egna högskolan. Därför bör student-representationen i styrelsen nu öka. bör en tredjedel av styrelsensledamöter utgöras av studenter. Detta bör ges regeringen till känna.Lärarna i högskolanPedagogisk utbildningCenterpartiet anser att förslaget om att i lagen skriva in att enlektor skall ha pedagogisk skicklighet är bra. Det är ett steg irätt riktning. Lärarens pedagogiska kompetens är avbetydelse för utbildningens kvalitet.Centerpartiet anser att pedagogisk utbildning för lärare är en viktig aspekt.Dels med tanke på att högskolan nu står inför sin mest expansiva fas imodern tid, dels på det kunskapslyft behöver. Den möjlighet somfinns med frivillig pedagogisk utbildning för högskolelärare har dockinte fått det genomslag den borde. Därför bör ett obligatorium förpedagogiska studier för lärare i högskolan övervägas. En möjlighet är enutbildning som omfattar och som kan genomföras i omgångarunder då läraren är fast anställd. Utbildningenbör innefatta studier kring alternativa inlärningsmetoder och examinations-former, samtalsmetodik och ämnesdidaktik. Detta bör ges regeringen tillkänna.LärarkategorierProfessorskompetensRegeringen föreslår i propositionen att lektorer ska kunnabefordras till professorer.Regeringens förslag om att lektorer ska bedriva forskning gör att skillnadermellan lektorer och professorer kommer att minska. anser detdärför rimligt att lektorer ska kunna befordras till professorer, när de uppnåttprofessorskompetens.Den oro som framförts av vissa att det kommer att bli lägrekompetens för professorer är inte motiverad med hänsyn till attprofessorskompetens kommer att bedömas i varje enskilt fall. Centerpartietanser att ett system med individuell befordran medför etteffektivitetstillskott. Detta eftersom lektorerna kan användas som professoreristället för att behöva vänta tills en professur blir ledig. Liknande systemfinns bl.a. i och . Det är dock ingen som hävdar att forskningen idessa länder, på grund av möjligheter till individuell befordran, håller enlägre kvalitet än i Sverige.Centerpartiet har tagit upp möjligheten att professor skavara en kompetenstitel och inte en livstidsutnämning. Förslaget skulleinnebära en rad med fördelar såsom:- Individuell befordran ger ett kompetenserkännande som annars bara ettfåtal får, trots små och svåravgörbara skillnader i kompetens.-- På institutionell nivå "avslöjas" den samlade kompetensen och vittnar omframgångsrika och starka högskolor.-- Uppdrag som kräver professors grad kan delas på flera och avlasta deidag ofta tungt arbetsbelastade professorerna.-LektorerRegeringen vill på ett antal punkter luckra upp lektorsrollen.I utredningen (SOU1996:166) diskuteras både behovet av att ge lärare medannan bakgrund en högre status som utredningenpekar på nödvändigheten av att ha lärare som är forskande.Detta för att på rätt sätt kunna ifrågasätta teoribildningar.Centerpartiet tycker det är principiellt riktigt att lektorer ska kunnarekryteras efter att ha nått höga kvalifikationer på andra vägar äntraditionelltakademiska. Därför tillstyrker vi i princip regeringens förslag om att införa"annan yrkesskicklighet" som en ny behörighetsgrund för anställning somlektor, liksom att en adjunkt som visat särskild pedagogisk skicklighet ellersärskild skicklighet avseende ledning, utveckling eller samverkan ska kunnaanställas som lektor. Det bör dock påpekas att kvaliteten på utbildningen ärhögskolans främsta konkurrensvapen, och en viss akademisk meritering börgälla som krav även för de lektorer som rekryteras på behörighetsgrunden"annan yrkesskicklighet". Detta bör ges regeringen till känna.ForskarassistenterCenterpartiet anser att forskarassistenttjänsten är en viktigbyggsten för att utöka antalet disputerade lektorer. I och medden stora expansionen av grundutbildningen så finns ett stortbehov av fler forskarassistenter, då dessa även undervisar.Forskarassistent är en form av post-doc-tjänst som måstebyggas ut för att en doktorand skall veta att det finnsmöjligheter att vidare meritera sig. Tjänsten skall dock varaen möjlighet till vidare meritering och det kan därför vararimligt att antalet år minskas. Syftet är att den disputeradesedan snabbare skall befordras inom högskolan eller hamöjlighet att övergå till näringslivet. Regeringen vill i sittförslag fördela de platser som finns genom att minska antaletår från sex till fyra.Rekrytering och nyanställningJämställdhetCenterpartiet anser att det behövs fler kvinnligahandledare/förebilder och en strävan efter större jämlikhet ihögskolans tjänstestruktur. Styrelser och nämnder böruppvisa en jämn könsfördelning. En snabb ökning avandelen kvinnor i forskarsamhällets olika organ böreftersträvas.Regeringens proposition föreslår att riktade insatser bör göras för attfrämja jämställdheten i forskarvärlden. Det föreslås bland annat att under entreårsperiod nå en jämnare könsfördelning bland professorer och övrigalärarkategorier genom att utfärda särskilda jämställdhetsmål för högskolorna.De lärosäten som inte uppfyller dessa mål efter periodens slut skall få vissdel av sina anslag för forskning reserverade av regeringen.Centerpartiet känner mycket väl till de jämställdhetsproblem somförekommer inom högskolväsendet. Att utfärda särskilda jämställdhetsmålfrån regeringens sida bra och det kan, för att snabbare komma till rätta medjämställdhetsproblematiken, vara nödvändigt att på kort sikt använda sig avde metoder som regeringen föreslår.Arbetet med att förbättra jämställdheten måste också ske långsiktigt. Desenaste årens satsningar på genusforskning bör utvecklas. måstestyrelser och nämnder som utser kandidater till forskarutbildning ochlärartjänster vid högskolorna ses över så att det blir en jämn fördelning avantal ledamöter från bägge könen. Detta bör ges regeringen till känna.En annan viktig förutsättning för att få kvinnor att satsa på den akademiskakarriären är att det finns möjligheter till att arbeta under ekonomiskt tryggaomständigheter, vilket naturligtvis även gäller män. Därför är genomförandetav doktorandtjänster och en satsning på mellantjänster de kanske två enskiltviktigaste åtgärderna för att stimulera kvinnor att påbörja den akademiskakarriären. Ökade möjligheter för disputerade att stanna kvar och fortsätta sinforskarkarriär kan åstadkommas genom att fler tjänster som forskarassistentinrättas.BisysslorRegeringen vill skärpa redovisningen av bisysslor. Det är enförbättring att göra reglerna kring vilka bisysslor som skarapporteras så klara så möjligt. Det får dock inte innebära attreglerna blir så begränsande att en anställd vid högskolaninte kan delta i arbeten utanför högskolan. Det är angelägetatt på många sätt främja kontakterna mellan högskolan ochnäringslivet. motsätter sig en lagstiftning sominnebär försämrade möjligheter för lärare att aktivt ta del isamhälls- och näringsliv.VetenskapsområdenIndelning i fyra vetenskapsområden som propositionenföreslår är ett långtgående steg för att luckra upp denstelbenta fakultetsstrukturen. Inte minst för att uppmuntrauppbyggandet av tvärvetenskapliga forskningsmiljöer.Idag är det svårt att vinna acceptans för tvärvetenskap i forskarsamhälletoch att finna resurser för att bedriva den. , som idagär en förutsättning för fasta forskningsresurser, gynnar inte tvärvetenskapeftersom pengarna delas ut till väl avgränsade sektorer. De små och medel-stora högskolorna har ofta en fördel genom sin annorlunda organisations-form.Centerpartiet är medvetet om att det finns en risk med att låtanaturvetenskap och teknik tilldelas var sitt vetenskapsområde, medansamhällsvetenskap och humaniora slås samman till ett. Det kan innebära attde olika inriktningarna blir allt mer åtskilda än vad som är fallet idag.Humaniora och samhällsvetenskap i sig innehåller en mängd olikavetenskaper med lika många forskningsinriktningar och det kan varaolyckligt att låta dem få konkurrera om samma anslagsdel.En ny struktur får inte präglas av en allt för snäv avgränsning mellan deolika vetenskaperna. anser att den nya fakultetsorganisationen iså stor utsträckning som möjligt bör utvecklas utifrån lokala önskemål ochbestämmas i en dialog mellan högskolan och regeringen.KvalificeringstrappaFrågan om vetenskapsområden och de mindre ochmedelstora högskolornas möjlighet att bedrivaforskningsutbildning är nära sammanknippade. Centerpartietlade i sin motion "Högre utbildning och forskning" ettförslag om kvalificeringstrappa som vi här åter villaktualisera även om vissa av förslagen som vi förespråkat ivår kvalificeringstrappa är tillgodosedda.Kvalificeringstrappan bygger på följande steg: Genom ett enhetligt anslagssystem skulle förutsättningar skapas för etthöjt och sammanhållet basanslag för forskning, som helt enkelt följer avdet utbildningsuppdrag lärosätet tilldelats. Det första trappstegetomfattar således all högskoleutbildning och alla högskolor. Detta medgerökade möjligheter för samtliga högskolor att bedriva forskning. Därmeduppnås högskolelagens krav om nära samband mellan utbildning ochforskning. I det andra trappsteget kompletteras basanslaget med ett tilläggsanslag.De högskolor som erhållit rätten att utfärda magisterexamen i ett ämneskall även ha fasta forskningsanslag för det ämnesområdet. Examensrätt ifråga om magisterexamen åtföljs med automatik av resurser för forskningoch forskarutbildning. För de ämnen där högskolorna saknar rätt tillmagisterexamen skall dessa även fortsättningsvis efter prövning kunnaerhålla magisterexamen och därmed tilläggsanslag. Resurserna ska hasådan omfattning att de ger möjlighet att bygga upp kvalitet som gerunderlag för professorer. Vi anser att resurser kopplade till magisternivåskall vara så tilltagna, att högskolan kan bygga upp enforskningsorganisation med sådan bredd och djup att det tredjetrappsteget vartefter kan uppnås. Det tredje steget i vår kvalificeringstrappa innebär att de högskolor, somuppnått bredd och djup i utbildning och forskning, efter prövning avHögskoleverket, skall kunna erhålla examensrättigheter för licentiat- ochdoktorsexamina. Närmare kvalitativa och kvantitativa kriterier för dettabör fastställas av . Kriterierna skall vara kända enligtsamma princip som gäller för magisterexamen. Examina iforskarutbildningen kräver handledare på professorsnivå, vilket efterprofessorsreformen kommer att finnas. En högskola bör kunna tilldelasexaminationsrätt för licentiat- och doktorsexamina efter prövning avHögskoleverket.Det första trappsteget i vår kvalificeringstrappa är i och med1997 års budgetproposition, som medverkadetill, uppfyllt. Där har alla de mindre och medelstorahögskolorna tilldelats permanenta och ökade resurser förforskning.Regeringen föreslår nu i propositionen att när en högskola vars forskningoch utbildning inom ett vetenskapsområde har nått en tillräcklig kvalitet ochomfattning bör den kunna få anordna forskarutbildning i detta vetenskaps-område. Efter beslut av ska en högskola alltså kunnaanordna forskarutbildning och utfärda doktorsexamen. Detta innebär att vissadelar i steg nummer tre i vår kvalificeringstrappa är uppfyllt.Det vi saknar är dock en starkare koppling mellan resurser och examens-rättigheter. Det måste finnas resurser i sådan omfattning att det ger möjlighetatt bygga upp kvalitet som ger underlag för att kvalificera sig vidare. Medförslaget om kvalificeringstrappa skapas förutsättningar för högskolan attsuccessivt utveckla bredd och djup. anser att detta bör bli enhuvudfråga inför framtida beslut om forskningsfinansiering. Det bör leda tillatt beslut om fördelning av forskningsanslag ska haett ännu starkare samband med den akademiska kvalificeringsgrad respektivehögskola uppnått framförallt genom erhållna examensrättigheter. Det ärangeläget att ett klart system ska kunna ligga till grund för en sådanfördelning. Ett sådant system bör utredas. En möjlighet är att regeringen gerHögskoleverket i uppdrag att göra detta. Detta bör ges regeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studentrepresentationen i högskolestyrelserna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pedagogisk utbildning för lärare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behörighetsgrunden "annan yrkesskicklighet",4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om representationen av kvinnor och män i styrelser och nämndersamt genusforskning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredningsuppdrag till .