mot · GK02K20 · 1997-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:70 Ny vallag I propositionen regleras bland annat hur det nyapersonvalsinslaget skall utformas och hanteras i framtida val.I den kompromiss mellan samtliga partier somligger till grund för propositionen ingår bland annat att nu ivallagen införa den s.k. modifierade danska modell sommöjliggör för väljarna att om de så önskar sätta ettpersonkryss på en av partierna fastställd och rangordnadpartivalsedel. Personvalets genomslag i en dylik konstruktionstyrs av vilken procentspärr som används. I de sjuförsökskommuner där systemet testats och iEuropaparlamentsvalet användes en femprocentsspärr. Nuföreslås en åttaprocentsspärr för och fem procentför övriga val.Sverige har västvärldens mest partidominerade valsystem. Väljarnasmöjlighet att påverka vilka som skall företräda dem är i princip obefintliga.Med föreslaget system förbättras möjligheten något. talar allt flerom behovet av synligare politiker, beredda att ta långsiktigt ansvar, politikersom vi kan känna förtroende för och avkräva ansvar. Detta kan baramöjliggöras om väljarna förutom att rösta på ett parti också därutöver gesmakten att påverka vilka enskilda politiker som skall företräda dem. Med detsom utgångspunkt skall den nya vallagen bedömas.Det avgörande steget som här då tages är att väljarna framöver tillåtsmarkera egna personpreferenser. Kritiken har främst handlat om att dennamöjlighet att markera personpreferens får för litet genomslag på vilka somkommer att bli valda. Det ligger mycket i den invändningen. Mycket är dockvunnet bara genom att vi i det nya systemet får möjligheter för kandidater attsöka peronliga röster. Det kommer att förändra och vitalisera det demokratis-ka arbetet, eftersom det kräver av alla kandidater att göra sig mer synliga.Den politiker är inte född som inte kommer att uppfatta det som intressant atterhålla så många personliga kryss av väljarna som möjligt. Den drivkraftenkommer att förändra mycket till det bättre.Det skulle kunna hävdas att vi från början borde ha föreslagit en ordningmed starkare personvalsinslag, likt till exempel det tyska som Moderaternatidigare förespråkat. Det skulle dock troligtvis vara svårare att få samstäm-mighet kring detta i . Förbättringar går dock också att göra inom nuföreslagna system. , som varit ordförande i den statliga nomi-neringsrätts- och valkretskommittén som förordade åttaprocentsspärren, harsjälv i ett yttrande tillsammans med och föreslagit attprocentspärren även i riksdagsval sätts till (SOU 1996:66Utvärderat personval).Med en femprocentsspärr blir genomslaget för väljarnas preferenser större.Jag har i en motion under allmänna motionsperioden påpekat hur en enhetligspärr för hela landet ger helt olika effekter för olika partier i olikavalkretsar.Personvalet har med föreslagen konstruktion svårast att få genomslag förstora partier i större valkretsar. Jag förordar därför i första hand ett totaltslopande av spärrar i de stora Stockholmsvalkretsarna, men menar att redanen sänkning till utgör en välkommen förbättring.Vilken nivå som än fastställs måste stor öppenhet, för att utvärdera ochförstärka personvalets genomslag, finnas efter valet . Det bör redan iriksdagens beslut denna vår tydligt markeras att detta uppföljningsansvaråligger den nytillträdda regeringen efter valet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att sätta spärren för de särskilda personrösterna till5 % av partiets röstetal i valkretsen vid såväl riksdagsval som kommunalval ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att som undantag från vad som sagts i yrkande 1ingen spärr skall användas för val till i de tvåStockholmsvalkretsarna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljningsansvar för att förstärka personvalets genomslag eftervalet .