ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sk709 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftstaket för utgifter i samband med representation är efter flera sänkningar från tidigare via nu nere i . Den senaste sänkningen från till beräknades ge statskassan . Utifrån dessa beräkningar torde en sänkning med ytterligare ge i stärkta statsfinanser. Efter att ha talat med flera företagsrepresentanter för små och medelstora företag styrks vi i vår uppfattning att pappersexercisen och det kamerala kineseriet oftast kostar företaget mera än den skattelättnad som ett avdrag på betyder. Detta avdrag kan därför knappast ses som ett bidrag till ett gynnsamt företagsklimat. Vi tror därför heller inte att ett slopande av avdraget märkbart skulle förändra företagens representationsvanor och därför inte skulle bli det hot mot restaurangnäringen som branschen förmodligen kommer att hävda. Avdraget skapar visserligen en inte obetydlig sysselsättning hos de kontrollerande myndigheterna och vi är medvetna om att vi i dessa tider inte önskar minska arbetstillfällena, men vi är övertygade om att den frigjorda kontrollkapaciteten kan användas på ett mera meningsfullt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avdragsramen för representation sänks till .
mot · GL02Sk710 · 1997-10-06 00:00:00 — Personer som köper en egen bostad gör med all sannolikhet omfattande och återkommande reparationer på sin bostad man äger den. Vid försäljning av bostaden inträffar inte sällan att man inser att kvitton på material och arbetskostnader borde ha sparats. Sparas inte kvitton kan man inte heller bevisa att man haft dessa kostnader som får avräknas den realisationsvinst som det oftast blir. Värdet på fastigheten har stigit betydligt från det att man förvärvade densamma. För att skattesystemet skall fungera rättvist borde man vid övertagandet av en bostad få en allsidig information om gällande skatteregler så att man kan planera och ha en god framförhållning för sin ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information till bostadsrättshavare och villaägare om gällande regler för beskattning.
mot · GL02Sk711 · 1997-10-06 00:00:00 — har uppmärksammat yrkesfiskarnas speciella problem och skatteförhållanden. Det ogynnsamma konkurrensläget gentemot viktiga konkurrentländer i vårt närområde såsom och gör det angeläget att vidta lämpliga kompensatoriska åtgärder. En sådan åtgärd som har diskuterats är att ge licensierade yrkesfiskare i ett skatteavdrag, som i likhet med motsvarande danska avdrag är utformat på ett sätt som uppfyller EU:s krav. Regeringen bör återkomma till med förslag som tillgodoser kraven på konkurrensneutralitet för de svenska fiskarna gentemot andra länders fiskare i närområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder i syfte att åstadkomma konkurrensneutralitet mellan yrkesfiskare i och andra länder i vårt närområde.
mot · GL02Sk712 · 1997-10-06 00:00:00 — Fastighetsskattesystemet bygger på att varje fastighet tilldelas ett taxeringsvärde som är av marknadsvärdet. Den senaste fastighetstaxeringen är knuten till marknadsvärdet prisnivå. Taxeringen gjordes på ett sätt som gav sken av en vetenskaplig exakthet med värdeområde, belägenhetsfaktor, tabellnivå, åldersinverkan, omräkningstal och andra begrepp, som gjorde det väldigt svårt för den enskilde villaägaren att genomskåda hur det hela hade gått till. Däremot är det i många fall alldeles uppenbart att resultatet av en matematiskt korrekt beräkning ändå givit ett taxeringsvärde som ligger oacceptabelt långt ifrån det riktiga värdet, dvs av marknadsvärdet. Det känns beklämmande om vi skapar komplicerade taxeringssystem med många olika faktorer, men ändå hamnar långt ifrån verklighetens försäljningspris för den enskilda fastigheten. Det känns ju också omöjligt för den enskilde villaägaren att få rätt, när staten har byggt upp systemet så att det ger sken av att leda till objektiv rättvisa. Jag kan alltså konstatera att det verkar som om dagens system inte fångar upp marknadsvärdet på ett bra sätt i det enskilda fallet. Eftersom det är första gången fastighetstaxeringen gjordes enligt detta nya system finns det all anledning att göra en noggrann utvärdering av resultatet. Utgående från utvärderingen kommer det sannolikt att finnas anledning att se över tekniken för att fastställa taxeringsvärdet för den enskilda fastigheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering och översyn av tekniken för att fastställa taxeringsvärdet för en fastighet.
mot · GL02Sk715 · 1997-10-06 00:00:00 — När fattade beslut om att differentiera mervärdesskatten i enlighet med proposition 1996/97:10 omfattades inte Ark och liknande anläggningar av den reducerade mervärdesskatten på . I anslutning till propositionen inlämnades ett antal motioner, vilka yrkade på att djurparker i skulle erhålla reducerad mervärdesskatt i enlighet med EU:s direktiv. Motionerna avslogs med anledning av det kärva budgetläget. Vi hade hoppats att budgetläget skulle kunna medge denna så efterlängtade reducering, men så icke. Ark skapades 1988 med syfte att rädda och bevara utrotningshotade djur. Verksamheten drivs av en ideell stiftelse, Stiftelsen . Verksamheten innefattar också avel och uppfödning, återinplantering när så är möjligt, forskning och utbildning, att sprida information som skapar förståelse för behovet av insatser och åtgärder. Ark är utsedd att bevara svenska lantraser och spaden sattes i jorden av jordbruksminister . I EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv, artikel nr 13, punkt 7 bilaga H står att reducerad skattesats skall tillämpas för tillträde till shower, teatrar, cirkusar, nöjesparker, konserter, museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella arrangemang och anordningar. Vidare står att skatten tas ut av beskattningsunderlaget för tillträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar samt andra jämförliga tillställningar. I de internationella avels- och forskningsprojekten samarbetar Ark liksom andra djurparker med framförallt djurparker i . Dessa har med stöd av EU:s direktiv reducerad mervärdesskatt i t.ex. , , , , och . I de länder där man inte har mer än en momssats är djurparkerna helt befriade från mervärdesskatt. Eftersom ramarna budget redan är beslutade och vi inte har någon åstundan att ta bort någon annan verksamhet för att täcka den minskade inkomst som staten får om vår motion tillstyrks, föreslår vi att i enlighet med EU.s direktiv uttalar att Ark och liknande anläggningar får en reducerad mervärdesskatt, när budgetramarna läggs fast . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reducering av mervärdesskatt för djurparker vid fastställandet av budgetramar.
mot · GL02Sk719 · 1997-10-06 00:00:00 — Mervärdesskattredovisning vid belåning/överlåtelse av leasingkontrakt Marknaden fungerar ofta så att en företagare inom försäljningsbranschen inte själv har likviditet nog att ligga på leasingkontrakt. Han söker finansiärer som kan belåna kontrakten för att få loss kapital till nya inköp. Kontrakten går ibland direkt till finansieringsinstitut eller genom förmedlare av krediter och hamnar i många fall slutligen hos ett finansieringsinstitut. Det problem som har uppmärksammats är att leasingkontrakten ofta belånas till av baspriset, exkl. mervärdesskatt, men är pantförskrivet, inkl. mervärdesskatten, till finansieringsinstitutet. Den bank eller det finansieringsinstitut som finansierar kontrakten betraktas såsom pantsättare och är därmed icke mervärdesskattepliktigt trots att vederbörande bank eller finansieringsinstitut fakturerar bashyra plus mervärdesskatt och erhåller detta av leasingtagaren. Redovisningsplikten faller då på säljaren eller förmedlaren som för varje belånat kontrakt bygger upp en allt högre mervärdesskatteskuld till staten. Eftersom finansieringsinstitutet har regler för hur man får belåna avtalen och därmed också innehavare av avtalen så slutar en mängd avtal att ingå i belåningsunderlaget, vilket gör att underskott uppstår på kontot hos kreditgivaren något som medför att alla inbetalningar som sker på kontot, bashyra plus mervärdesskatt, gottgöres skulden hos kreditgivaren; säljaren eller förmedlaren kan då icke betala in den mervärdesskatt som influtit från leasingtagarna. Det slutar ofta i konkurs för säljaren eller förmedlaren, och staten får inte sina pengar. Det borde stiftas en lag som föreskriver att finansiär icke får ge lån så att mervärdesskatten får tagas i anspråk för säljarens eller förmedlarens åtagande till finansieringsinstitut. Alternativet är att göra finansieringsinstitut mervärdesskatteskyldiga för mervärdesskatt i kontrakt man belånar åt säljare eller förmedlare. Det skulle förmodligen innebära att man som kreditgivare måste vara mer noggrann vid kreditbedömningen och att inte lita på mervärdesskatten som extra säkerhet för reglera kredittagarens åtagande. Det är stora pengar som staten är med att finansiera för dåliga affärer som kreditinstitut eller säljare eller förmedlare gör. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts av regler vid belåning och överlåtelse av leasingkontrakt.
mot · GL02Sk720 · 1997-10-06 00:00:00 — I dagens samhälle är det många som har fått det mycket bättre tack vare regeringens och Socialdemokraternas förda politik. Räntorna ligger nu på den lägsta nivån på mycket länge och tilltron börjar sakta men säkert att komma tillbaka. Än så länge dras vi med en hög arbetslöshet. Men även här kommer goda rapporter om ett trendbrott. Allt ser betydligt ljusare ut än vad det gjorde i början av mandatperioden. Men trots alla dessa förbättringar finns det fortfarande personer i vårt land som lever på mycket små marginaler. Dessa personer vrider och vänder på varje krona de får i form av bidrag eller egen inkomst. Inom denna grupp är det också vanligt att man avstår från vissa, enligt vår syn, viktiga saker. Man avstår från att teckna försäkringar, slirar med fackavgiften och avstår från prenumerationer på dagstidningar med mera. I jakten på att få pengarna att räcka till kan en sådan sak som att betala sotningen av sitt hus också sättas under övervägande av den här gruppen. Just sotningen medför en viss ökning av faran för bränder och även risken för att rökgaser stannar inne i lägenhet och hus ökar. I det läget börjar man fundera över vissa saker, exempelvis: Varför skillnaden mellan vissa kommuners grundavgifter är så stor. I är priset för grundavgiften för att i vara . Måste det vara momsbelagt att sota sin skorsten? Hur mycket ger momsen på sotning? Detta är ett par frågeställningar som växer fram när man enbart tänker på sotningssidan. Vi ställer oss frågan om det får och skall vara skillnader mellan kommunernas grundavgifter. Det gör att den summa man betalar i moms också blir högre i de kommuner som har högre grundavgift. Vårt förslag är att det i stället för moms på sotning införs en fast avgift som är lika stor oavsett vilken kommun man lever i och att ge regeringen i uppdrag att se över kommunernas skillnad som finns i grundavgifterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en växling mellan moms på sotning och en avgift som är lika stor i hela landet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts.
mot · GL02Sk721 · 1997-10-06 00:00:00 — I regeringens proposition 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning behandlades bl a produktionsskatten på kärnkraft. Mot bakgrund av bl a den elintensiva basindustrins konkurrenskraft var det enligt vår mening både nödvändigt och positivt att regeringen i ovan nämnda proposition En uthållig energiförsörjning uttalade att om regeringen bedömer att produktionsskatten bör behållas skall regeringen överväga om det är möjligt och ändamålsenligt att ersätta den nuvarande skatten på kärnkraftsproducerad el med en fast skatt som är oberoende av produktionsnivån. Vi bedömer att en sådan skatt i rätt nivå skulle kunna få gynnsamma effekter på vår elintensiva industri vad avser produktion, export och sysselsättning. är ett av dessa företag. Företaget är enda och en av världens större tillverkare av ferrokrom som används vid tillverkning av rostfritt stål. elkostnader motsvarar ca en femtedel av företagets totala produktionskostnader. På så sätt får en framtida utformning av elbeskattningen en mycket stor betydelse för dessa företags möjlighet att vara konkurrenskraftiga. I regeringens proposition 1996/97:84 och ekonomiska vårproposition meddelade regeringen att den senast i budgetpropositionen avsåg att återkomma till frågan. skriver regeringen i budgetpropositionen att avsikten är att behandla frågan om produktionsskatt i en total översyn av energibeskattningen. I budgetpropositionen skrivler regeringen vidare att en säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att denna förutsättning bevaras. Att avsikten nu är att göra en genomgripande översyn av energibeskattningen är bra och bör ge förutsättningar för dels en helhetsbild av effekterna vid beskattningen, dels en mer långsiktig och hållbar beskattning. Detta är viktiga förutsättningar för inte minst överlevnadskraften hos den elintensiva industrin. Dock måste enligt vår uppfattning översynen hanteras skyndsamt så att sysselsättning och produktion inte äventyras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översynen av den framtida energibeskattningen.
mot · GL02Sk722 · 1997-10-06 00:00:00 — Alla tillverkande företag har lägre energiskatt än privatpersoner. Men alla företagare behandlas inte lika. Lantbrukare som producerar vår mat behandlas som privatpersoner när de debiteras skatt på elenergi som används i deras lantbruksföretag. Ett lantbruksföretag som tillverkar sitt eget foder har alltså högre energiskatt vid denna produktion än vad ett fodertillverkningsföretag har. Denna orättvisa måste rättas till. Detta bör ges regeringen till känna. Även skatt på eldningsolja måste vara likartad när den används för samma ändamål. Ett lantbruksföretag får betala högre skatt på olja som används vid torkning av spannmål än vad de företag gör som tar emot och torkar spannmål. Det rimliga måste vara att det skall vara samma skattesats på olja som används för samma ändamål. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatt på olja för lantbruksföretag.
mot · GL02Sk724 · 1997-10-06 00:00:00 — Den elintensiva industrin använder el som en råvara i produktionen. Trots detta tvingas den betala elskatt, produktionsskatt på el som gör produktionen så kostsam att den måste läggas ned. , , går produktionen vid t ex Aluminium med vinst tack vare en gynnsam dollarkurs. Det är dock helt oacceptabelt att driva verksamhet som mycket snabbt kan visa förlust om dollarkursen ändras till det sämre. För att trygga framtiden för de elintensiva industrierna måste produktionsskatten tas bort på den del av elförbrukningen som används som råvara. En vinst som bara grundas på en för exporten bra dollarkurs ger inte förutsättningar för en långsiktig planering och varaktig verksamhet. Den osäkra vinst som dollarkursen genererar ger inte utrymme för annat än ersättningsinvesteringar. Nyinvesteringar och ombyggnationer är helt orealistiska. För aluminiumframställning betyder det att av ugnarna kommer att vara omoderna och ge fortsatt stora utsläpp till luft och vatten samt en arbetsplats som är påfrestande för de anställda. Statsministern och regeringen har påtalat vikten av att bekämpa arbetslösheten. När det gäller den elintensiva industrin förs en politik som kommer att innebära nedläggning och ännu större arbetslöshet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att produktionsskatterna skall avskaffas för den elintensiva industrin till den del elen används som råvara.
mot · GL02Sk725 · 1997-10-06 00:00:00 — I regeringens förslag till omställning och utveckling av energisystemet anges att landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Vidare sägs att stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Som ett av många led i den beskrivna målsättningen föreslås i proposition 1997/98:1 bidrag till investeringar i småskalig vattenkraft. Någon definition på vad som avses med småskalig vattenkraft framgår inte av propositionen. Vi utgår därför från tidigare riksdagsbeslut att det avser vattenkraftverk med en installerad effekt mindre än 1 500 kW. Vi motionärer är av den uppfattningen att även större vattenkraftverk än 1 500 kW kan utgöra en resurs för att öka tillförseln av el på ett miljöanpassat sätt. Effektiviseringar av gamla vattenkraftstationer, nybyggnation i befintliga kraftstationslägen samt kompletterande nyanläggningar i redan utbyggda älvar skulle kunna bidra till att främja de energipolitiska målen. Det är naturligtvis viktigt att dessa nya investeringar i kraftverk sker med hänsyn till deras miljö- och omgivningspåverkan. Några bidrag för att på detta sätt stimulera ökad miljövänlig elproduktion torde inte vara aktuellt då investeringar i vattenkraftverk över en livscykel som regel har god ekonomi. Vårt förslag är istället att en utjämning görs av skattebelastningen över åren. /97 var nya vattenkraftverk skattemässigt gynnade genom att en särskild skatt togs ut på vattenkraft som producerades i äldre vattenkraftverk. Förhållandet bidrog som vi ser till en stimulans till förnyelse och effektivisering av landets vattenkrafttillgångar. /97 omvandlades skatten till en fastighetsskatt och den skattefördel som tillföll nya vattenkraftverk upphörde. Investeringar i vattenkraft är långsiktiga och med lång återbetalningstid. Det medför att äldre vattenkraftverk även efter att de är avskrivna som regel har lång driftstid kvar. Däremot så är förhållandet för nya vattenkraftverk det omvända med initialt en negativ lönsamhet. Den tidigare metoden för att utjämna skatten över vattenkraftverkens livsperiod var därför som vi motionärer ser det väl motiverad. Som en del i energiomställningen menar vi att en utjämning av skatten över vattenkraftverkens livscykel kan bidra till en ökad produktion av miljöanpassad el från förnybara energislag. En interdepartemental arbetsgrupp har tillsatts som skall se över energiskattesystemet. Eftersom arbetsgruppens översyn bl a skall beakta riktlinjerna för energibeskattningen energiöverenskommelse är det vår uppfattning att arbetsgruppen bör få i uppdrag att överväga former för att stimulera utveckling av ökad vattenkraftproduktion. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om effektiviseringar av vattenkraftverk.
mot · GL02Sk726 · 1997-10-06 00:00:00 — kommun är en av de kommuner som tidigt tog sitt ansvar när det gäller att minska landets oljeberoende. togs en fjärrvärmeanläggning i i drift. Den i särklass största köparen och förbrukaren av energi var och är , ett modernt garveri med stort energibehov. Företagets produkter går till övervägande del på export till bil- och möbelindustrin. förbrukar av fjärrvärmeverkets kapacitet. har förutsättningarna för att driva fjärrvärmeanläggningen förändrats genom olika beslut i . förändrades förutsättningar på så sätt att industrin fick en lättnad i energibeskattningen. Eftersom kommuns anläggning till eldas med biobränsle, medförde detta ett inkomstbortfall på för kommunen. vidtogs ytterligare en förändring som medförde ett mera positivt ekonomiskt utfall för kommunen. Detta med anledning av den stora andelen biobränsle. Det visades emellertid snart att det nya systemet kom att missbrukas av vissa industrier och därför återinfördes det tidigare beräkningssättet. kommuns anläggning, där man inte missbrukat systemet, kom därmed åter att missgynnas och drabbades av ett årligt inkomstbortfall på . Jag ser det som orimligt att kommun som varit en föregångare i energiomställningen och bidragit till att sänka landets oljeberoende skall drabbas hårt ekonomiskt, för att de kompensatoriska åtgärderna som beslutat om i samband med att den så kallade "9-öringen" togs bort ännu inte vidtagits. Jag är medveten om att en utredning är tillsatt för att lägga fram ett nytt förslag som skall börja tillämpas . Men en förlust på nära 2 miljoner för en liten kommun är mycket pengar, det går inte att vänta till 1999. Regeringen måste därför ta sitt ansvar och verkställa det beslut redan tagit med anledning av skatteutskottets betänkande 1995/96: SkU31. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att beslutet om kompensation för bioeldad fjärrvärmeleverans till industrin verkställs.
mot · GL02Sk727 · 1997-10-06 00:00:00 — Alltfler vindkraftverk byggs och installeras i . Många av dem ägs och drivs i kooperativ form och en vanlig företagsform är ekonomisk förening. Genom den struktur som elmarknaden har är det inte helt lätt att få verksamheten att fungera ekonomiskt i harmoni med de skatteregler som finns. Problem uppstår beroende på hur finansieringen ser ut, hur stort överskottet blir och vilka avtal man har med kraftleverantörer. Eftersom vindkraften är ett komplement till annan elkraft är vindkraftägarna naturligtvis även kunder hos någon annan kraftleverantör. Denne svarar för fakturering och administration samt räknar ut hur stor andel av den levererade kraften som kommer från kundernas eget vindkraftverk. Modellen för hur detta ser ut skiljer sig åt från fall till fall. Då många vindkraftverk drivs av andra skäl än ekonomiska, kan problem uppstå vid beskattning av resultatet. Det är inte ovanligt att verken drivs av miljöskäl och för att man önskar vara självförsörjande med elenergi. Det är inte ovanligt att medlemmarna lånar ut pengar räntefritt till investeringen i form av insatser. Beroende på vilket avtal föreningen har med kraftleverantören/köparen kan ett betydande överskott uppkomma. Det finns en rad varianter på detta som ger upphov till olika problem. I den här typen av verksamhet, där ekonomiska intressen blandas med miljöintressen och ideella intressen, blir beskattningsreglerna en form av tvångströja. Ur samhälls-ekonomisk synvinkel är det inte säkert att detta är det bästa. Både miljö- och självförsörjningsaspekterna borde väga lika tungt. Det vore därför angeläget med en utredning angående behovet av särskilda regler, t ex inom skatteområdet, för medlemsägda (kooperativa) energianläggningar. Vi föreslår att en sådan utredning genomförs. Det är viktigt att lagstiftningen inte hindrar utbyggnaden av vindkraften utan att den istället stimulerar till fortsatta satsningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska problem i medlemsägda vindkraftföretag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om behovet av särskilda regler, t.ex. inom skatteområdet, för medlemsägda vindkraftföretag.