mot · GL02Ub208 · 1997-10-06 00:00:00 — Skolan inför ett nytt sekel 2 Skolan måste bli bättre 3 Socialdemokraternas skolpolitik har havererat 4 Sätt eleven i centrum 5 Erkänn lärarna som skolans viktigaste resurs 6 Använd datorer och informationstekniken i skolan 7 Följ upp resultaten skolans kvalitet fokuseras 8 Gör alla skolor mer självständiga 9 Stärk skolans ledning 10 Skolan skall fostra 11 Ge naturvetenskap och teknik mer utrymme 12 Bredda lärarrekryteringen inför lärarcertifikat 14 Gör gymnasieskolan mer flexibel 15 Inför en modern gymnasieexamen 16 En ny yrkeshögskola Betydelsen av kunskap och kompetens ökar. Utgångsläget för när det gäller utbildningsnivåer och resultat varierar. Många elever lämnar med otillräckliga kunskaper i de mest centrala ämnena. Detta kan inte accepteras, utan kraven på att eleverna i når målen måste stärkas. Den allmänna skolstarten skall sänkas till . Individuell skolstart bör prövas. Möjligheter att tillsammans med skolan arbeta med personligt schema och flexibel arbetstid bör prövas. Vår uppfattning att eleven måste sättas i centrum leder till att ett aktivt skolval skall uppmuntras. Modern informationsteknik introduceras på bred front i skolarbetet. Senast vid utgången av skall alla skolor vara anknutna till Internet och kunna använda informationstekniken fullt ut i undervisningen. Vi vill vidga skolornas möjligheter att lägga ut undervisning på entreprenad för att skolan skall kunna ta till sig kunskaper skolan saknar, men också för att stimulera ändrade arbetsformer. Skolornas möjligheter att använda skriftliga omdömen och betyg för utvärdering och som pedagogiska hjälpmedel skall ökas. Nationella betyg behövs i och betyg ska ges tidigare . Antalet betygssteg bör ökas. Ingen elev skall behöva lämna utan goda kunskaper i svenska, engelska och matematik. Utöver extrainsatser för stöd till de elever som behöver det måste skolan ge eleverna den tid var och en behöver.Vi föreslår ett och uppföljning av skolverksamheten. Staten skall ta ett grundläggande ansvar för finansieringen av skolan. En nationell skolpeng kan garantera valfrihet och likvärdighet. Goda lärarinsatser skall belönas. Det behövs lärare med olika utbildningsbakgrund och yrkeserfarenheter i skolan. Vi vill införa lärarcertifikat och modernisera lärarutbildningen. Lärarutbildningarna måste ha flera ingångar så att det är intressant för fler att skaffa sig lärarutbildning. Gymnasieskolan skall reformeras. Det behövs alternativa kurser och färre kärnämnen. En modern lärlingsutbildning måste skapas. Gymnasieskolan skall avslutas med en examen för alla elever som fullgjort ett nationellt program. Vi vill skapa en yrkeshögskola för kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. 2 Skolan måste bli bättre Betydelsen av kunskap och kompetens ökar. kommer att innebära en fortsatt expansion av sådana verksamheter där avancerade kunskaper är den avgörande faktorn vad gäller framgång. För den enskilde och för utveckling är den ekonomiska och sociala utvecklingen beroende av de resultat vi kan uppnå i skolan och i utbildningsverksamhet i vidare mening. Den svenska bygger på lång erfarenhet och gedigna utbildningstraditioner. Den grundläggande utbildning som alla barn ges är en nationell angelägenhet där kraven på god kvalitet i undervisningen måste sättas i fokus. Skolans huvuduppgift är att ge alla barn gedigna grundkunskaper och verktyg för fortsatt lärande. när samhället präglas av snabba förändringar, tekniska språng och internationalisering ställs skolan ständigt inför nya utmaningar. Det är en viktig politisk utmaning att se till att den unga generationen bl a med skolans hjälp ges de kunskaper och den förmåga som behövs på andra sidan . Utgångsläget för när det gäller utbildningsnivåer och resultat varierar. Trots att svenskt utbildningsväsende är väl utbyggt finns en rad problem. Många elever lämnar med otillräckliga kunskaper i de mest centrala ämnena. Detta kan inte accepteras utan kraven på att når målen måste stärkas. Gymnasieskolan har svårt att tillgodose elevers olika behov av undervisning och stöd för att nå grundläggande kunskapsmål. Gymnasieskolan måste bli mer flexibel både när det gäller tidsanvändning och undervisningssätt. Men det räcker inte utan det krävs alternativa kurser och färre kärnämnen. Den eftergymnasiala utbildningen går i många avseenden i otakt med utvecklingen på arbetsmarknaden. Rapporter visar att svensk utbildning, i likhet med flera andra länders, brister i förmåga att ge viktiga kunskaper i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Av undersökningar inom ramen för rapportserien Education at a glance och TIMSS (Mathematics and Science Study), som är världens största komparativa studie inom utbildningsområdet, framgår behovet av en fortsatt såväl kvalitativ som kvantitativ satsning på utbildning i . TIMSS-undersökningen visar att inom dessa utbildningsområden är ett medelmåttigt land. De svenska elevernas prestationer ligger på ungefär samma nivå som det internationella genomsnittet. (nr 114, 1996.) Detta är inte tillfredsställande. De uppnådda resultaten i kombination med den lärarbrist som finns borde utgöra en startsignal för en omfattande uppryckning inom dessa strategiskt viktiga kunskapsområden. I Education at a glance visas att ligger relativt bra till när det gäller kvinnor och hela den s.k. äldre gruppen (). De senaste decenniernas europeiska utbildningsexpansion visar att i andel av befolkningen vad avser gruppen med akademisk utbildning allt färre länder ligger bättre till än till en viss punkt. Därefter vänder trenden och halkar efter alltmer. I den yngsta åldersgruppen () är det elva länder som ligger bättre till än när det gäller akademisk utbildning bland män. av svenska män och kvinnor i denna åldersgrupp har en akademisk utbildning, vilket kan jämföras med där i samma ålder har en akademisk utbildning . Utöver brister vad gäller utbildningens resultat finns i och gymnasiet på många håll inre problem i form av skoltrötthet, mobbning och disciplinproblem, som lärare och annan personal blir utbrända. Det bidrar med stor sannolikhet till otillräckliga studieresultat för många elever. Det är också ett uttryck för behovet av att vuxna kan förmedla och upprätthålla tydliga normer och värderingar i skolan och . satsar på utbildning. Anslagen till grundläggande utbildning är höga jämfört med motsvarande siffror från andra länder. Däremot är variationerna mellan olika kommuner och olika skolor stora också när naturliga kostnadsskillnader räknats bort. Skolan har dessutom tvingats spara rejält . Tillsammans med svårigheter att finna nya arbetsformer och organisatoriska modeller har detta medfört allt större undervisningsgrupper istället för pedagogiskt planerade förändringar. Brister har uppstått vad gäller lärare och läromedel. Det är illavarslande att anslagen till undervisning minskar, medan lokalkostnaderna ökar i dagens skola. väntas ett generationsskifte i den svenska lärarkåren som är en av världens äldsta. Generationsskiftet infaller som elevkullarna ökar och vuxenutbildningen utvidgas. är tillgången på väl utbildade lärare för liten. Risken för akut lärarbrist är stor. Det är mycket oroande att så få är intresserade av att arbeta som lärare. Den svenska skolan måste förändras och moderniseras. Den politiska uppgiften är att skapa goda drivkrafter för förnyelse och förändring. Det finns ett stort behov av strukturella reformer. Skolan och lärarutbildningen måste moderniseras för att kunna bibehålla och höja kvaliteten i elevernas utbildning. Det handlar i första hand mer om inriktning och förändringsbenägenhet än om resurser. De krav som ställs mot bakgrund av den tilltagande internationaliseringen och den snabba kunskapstillväxten gör att skolan måste bli bättre. 3 Socialdemokraternas skolpolitik har havererat Den politik som regeringen för har inte höjt kvaliteten i skolan utan tvärtom har den sänkts. En av de första åtgärderna som den socialdemokratiska regeringen gjorde var att minska antalet betygssteg och betygstillfällen i . Dessutom gav man skolorna frisedel när det gäller den nationella uppföljningen i årskurs 5 eftersom det är obligatoriskt för skolorna att delta i denna. Elevernas möjlighet att få skriftligt omdöme har försämrats. Lärarna har därmed förlorat det pedagogiska verktyg som betyg och omdöme är. I gymnasieskolan räcker det numera att en elev är godkänd i av kurserna. Det innebär att en elev har grundläggande behörighet till högskolan även med betyget underkänd i svenska eller engelska. Den här typen av reformer höjer inte elevernas motivation och drivkraft för studier, lärande och bättre prestationer i skolarbetet. Elevens rätt att välja skola är fundamental för oss moderater. Genom det aktiva valet ges elever och föräldrar ett reellt inflytande över skolans pedagogiska inriktning, styrning och innehåll. Socialdemokraterna talar ofta om vikten av att sätta eleven i centrum och om ökat elevinflytande. Men i praktisk handling gör regeringen tvärtom. Regeringen har kraftigt försämrat villkoren för friskolorna genom att skolpengen avskaffats. Erfarenheterna av kommunernas ökade makt att stoppa nya friskolor visar att vår kritik av förändringen var befogad. Kommunerna har sagt nej till närmare hälften av de ansökningar som behandlats sedan beslutet togs, enligt tidningen 97/28. Förutom rätt att välja skola måste eleven få ett större inflytande över vilka ämnen och ämnesfördjupningar som han eller hon skall läsa. Vi slår vakt om elevens val i och vill öka det i gymnasieskolan. I stället för att diskutera och komma med förslag till hur man skall nå bättre undervisningsresultat i och i gymnasieskolan nöjer sig skolministern med förslag om lagstiftning när det gäller fria skolmåltider samt att minska elevens val i . Den nya gymnasieskolan har brister som skyndsamt bör rättas till. Det handlar om allt från att minska antalet kärnämnen till att införa en modern lärlingsutbildning. Men i stället för att komma med konkreta förslag till tillsätter skolministern interna utredningar på . Att dölja problemen i interna utredningar och vänta med att komma med konkreta förslag gagnar varken elever eller dem som är verksamma i skolan. 4 Sätt eleven i centrum Skolan är största arbetsplats. Dess verksamhet är bred och spänner från läs- och skrivinlärning hos de allra yngsta till avancerade laborationer i kemi med äldre ungdomar. Spännvidden vad gäller elevernas förkunskaper och mognad är stor, inte minst när många grundläggande kunskaper och färdigheter står på schemat. All inlärning som syftar till att nå bästa möjliga resultat måste utgå från individens personliga förkunskaper, erfarenheter och mognad. Det är också den enskilde som måste lära. Skolan kan aldrig tvinga på någon kunskaper, utan det är nödvändigt att vinna elevernas intresse för det skolan vill förmedla. Den enskildes motivation har stor betydelse för med vilket engagemang skolarbetet bedrivs och vilka resultat som kan uppnås. Elevernas egna erfarenheter och intressen är därför viktiga utgångspunkter. Elevernas bakgrund i hemmen och inom barnomsorg av olika slag bidrar till stora variationer när det gäller förkunskaper och utveckling i vidaste mening vid skolstarten. Det skall inte läggas någon värdering i detta. Ett barn som givits goda möjligheter till utomhuslek och fysisk utveckling skiljer sig från ett barn som ägnat mer tid åt drama och estetisk verksamhet. Ett barn som haft en hemarbetande förälder och syskon har andra erfarenheter än den som börjat dagis redan . Vi hävdar inte att en på visst sätt utformad förskola i längden gagnar individens utveckling bättre än andra. Däremot är det uppenbart att skolan för att lyckas med sitt uppdrag inte kan bortse från elevers individuella egenskaper och erfarenheter. Dagens läroplaner som formulerar mål för vad eleverna minst skall lära sig, istället för att reglera arbetsformerna, erbjuder förutsättningar för ett individualiserat arbetssätt och varierande pedagogik. Elevernas olika begåvningar måste tas tillvara i skolan. Att våga lita på den egna förmågan och ta egna initiativ är en central drivkraft för all utveckling och framåtskridande. Elevernas kreativa förmåga skall stimuleras. Den allmänna skolstarten skall sänkas till . Skolstarten bör dock även framgent vara flexibel. Att flertalet barn får börja skolan tidigare måste påverka skolans arbetsformer. Undervisningen måste individualiseras. Vi anser vidare att det skall bli möjligt att genomföra individuell skolstart i . Med tanke på att varje barn kommer att satsa på arbetet i skolan borde det vara naturligt att skolan hälsar varje barn personligen välkommet. Det kan lägga en god grund för skolarbetet. I samband med skolstarten bör eleven och föräldrarna tillsammans med lärare utforma en individuell studie- och kursplan som bör kunna ersätta den lokala kursplanen . Möjligheter att i skolan arbeta med ett individuellt schema och flexibel arbetstid bör prövas. Det är vedertaget att tid har stor betydelse för all inlärning och att eleverna behöver olika mycket tid för att nå vissa kunskapsmål. Att elever som inte nått grundläggande kunskapsmål ofta flyttas vidare årskurs efter årskurs kan inte oreflekterat accepteras. Elever som behöver mer tid för att lära måste få det. Varje elev måste lära sig att ta ansvar för arbetet i skolan. Det är en viktig del av skolans fostrande uppgift. Personligt ansvar kan bara växa tillsammans med goda möjligheter till inflytande. I takt med att eleverna blir äldre måste inflytandet över de egna studierna och skolans verksamhet utvecklas och öka. I såväl som i gymnasiet finns utrymme för elevens val. Syftet med elevens val är att låta varje elev själv ta ansvar för vidgade studier i något eller några ämnen som skolan ger undervisning i. Hur utrymmet för elevens val används och vilka resultat som nås behöver utvärderas. Betydelsen av att undervisningen inom elevens val håller hög kvalitet och att goda resultat nås markeras genom omdömen eller betyg precis som i andra ämnen. Elevens val ger varje skola möjligheter att pröva och erbjuda undervisning i nya former inom eller över de traditionella ämnesgränserna. Vi vill vidga skolornas möjligheter att lägga ut undervisning på entreprenad för att skolan skall kunna ta till sig kunskaper skolan saknar, men också för att stimulera ändrade arbetsformer. timplan skall avskaffas. De nationella kunskapsmålen ges därmed ökad betydelse. Dock behövs även fortsättningsvis regler som garanterar utrymme för elevernas egna val, i minst den omfattning som gäller . Skolor med olika pedagogisk eller profilerad inriktning och skolor som drivs i olika former innebär ökad mångfald, vilket gör att fler kan finna den bästa skolan. Rätten att välja skola för elever och föräldrar gör att det enskilda barnets behov kan tillgodoses bättre . Vår uppfattning att eleven måste sättas i centrum leder till att vi anser att ett aktivt skolval måste uppmuntras. Det har betydelse för den enskildes kunskapsutveckling att såväl eleven som föräldrarna får information om olika skolor och tillfrågas om vilken skola man föredrar. Kommunernas skyldighet att i sin planering utgå ifrån elevers och föräldrars önskemål och därmed krav på kommunikation med hemmen skall tydliggöras. Alla skall få möjlighet att välja skola. 5 Erkänn lärarna som skolans viktigaste resurs Den snabba och oförutsägbara utvecklingen ställer skolan inför många utmaningar. Vi anser, vilket redan framgått, att modern informationsteknik måste introduceras på bred front i skolarbetet och vi anser att erfarenheterna redan visar att det underlättar och stimulerar en positiv förändring av arbetet i skolan, där varje elev ges ett större ansvar och förmåga att arbeta mer självständigt . Datorer kan emellertid aldrig ersätta läraren. Oavsett arbetsformer och ämne behövs kompetent handledning vad avser kunskapsområdet, men också vad gäller inlärning. Traditionell undervisning, även den som ges från katedern, har fortfarande stor bärkraft, men den snabba kunskapsutvecklingen och tillgången till ny teknik gör att lärarrollen kan och kommer att förändras. Detta gör det betydelsefullt att ta vara på läraruppgiftens professionella kärna. Läraryrket är svårare . Skolans uppgifter har vidgats och samhället har blivit alltmer komplicerat. Eleverna kommer från vitt skilda miljöer och olika kulturer, som kraven på resultat höjts. Lärarnas arbetssituation och villkor måste vara en integrerad del av utbildningspolitiken. För att kunna rekrytera, behålla och ge utvecklingsmöjligheter för lärare krävs en modernisering av skolan som arbetsplats också för vuxna. finns alltför många exempel på skolor där lärarna saknar arbetsplats och utrymme för att planera undervisningen, handleda elever och möta föräldrar. Detta, tillsammans med relativt låg lön, varierande fortbildningsmöjligheter och få karriärvägar ger inte yrket den ställning uppgifterna förtjänar. Lärarnas och elevernas arbetsmiljö måste ses över. Lärare och elever måste få tillgång till informationstekniken och ha en god arbetsmiljö. 6 Använd datorer och informationstekniken i skolan Skolan skall vara ett centrum för professionellt kunnande när det gäller undervisning och inlärning. Visionen är att skolan skall vara ett föredöme som lärande organisation. Dessvärre uppfyller inte alla skolor det önskemålet . Skolan fungerar fortfarande ofta som en inbunden institution, med få kontakter och utflykter i samhället utanför. I den allmänna debatten talas mer om skolan som ett hus, än om dess uppgifter och verksamhet. Svensk skolforskning har ägnat mer intresse åt organisatoriska frågor än utbildningens innehåll, pedagogik och resultat. Skolans arbetsmetoder och organisation måste moderniseras. Skolan är ofta hierarkiskt organiserad, samarbetet mellan lärarna brister, liksom samarbetet mellan olika personalkategorier. Ett skäl till att det blivit så är att skolan var centralstyrd och genomreglerad, med litet utrymme för dem som arbetade i skolan att fatta egna beslut. Det styrsystem som gäller för skolan, inklusive läroplanerna ger mycket stort utrymme för pedagogisk utveckling och lokala beslut. Dessvärre visar det sig att dessa möjligheter fortfarande inte används i särskilt stor omfattning. undersökningar , Bilden av skolan 1993 och Bilden av skolan 1996, visar att undervisningen i skolan fortfarande sker i mycket traditionella former. Lärarnas beteende i klassrummet är, enligt , påfallande oförändrat. Det är inte en politisk fråga att bestämma hur undervisningen i skolan skall gå till. Erfarenheterna av politiska pekpinnar till skolan är förödande. Däremot tycks det vara befogat med insatser som skapar utrymme för och stimulerar en utveckling av skolans arbetsformer. Regeringen borde föra en mer aktiv politik för att introducera informationstekniken och därigenom förnyelsen av skolans arbetsformer. Den nya informationstekniken, IT, måste införas och komma till användning i alla skolor och på alla nivåer. Senast vid utgången av skall alla skolor vara anknutna till Internet och ha goda tekniska möjligheter att på ett effektivt sätt använda informationstekniken fullt ut inom undervisningen. Den nya tekniken och de kunskapskällor den gör tillgängliga för var och en bidrar till att ge våra barn de bästa tänkbara möjligheterna . Att vi ser det som en fördel att skolorna söker sig olika vägar när det gäller IT-utvecklingen innebär inte att vi är nöjda med informationsteknikens introduktion i undervisningen. Som generell iakttagelse gäller att tekniken ännu inte används som ett naturligt verktyg i skolornas vardagsarbete. Informationstekniken har potential att leda till en betydande modernisering av skolan. Erfarenheter visar att införandet av informationsteknik ofta leder till en mer problemorienterad och individualiserad undervisning där det finns stora möjligheter att arbeta flexibelt. Skolan skall se till att alla elever lär sig använda datorer. Det förutsätter modern utrustning i tillräcklig omfattning. finns exempel där bara de elever som valt data som tillval får komma in i datasalen. Den tid när datorer enbart skulle finnas i en särskild datasal och användas enbart för ordbehandling är förbi. Datorerna skall vara naturliga arbetsredskap i skolan. Det behövs fler datorer i klassrummen. Behovet av datasalar för undervisning och där eleverna kan utnyttja tekniken för eget arbete kommer troligen att kvarstå. Datasalarna bör kompletteras med datorer i bibliotek, klassrum och grupprum om informationstekniken skall bli det naturliga inslag i undervisningen som vi anser vara nödvändigt för att svara mot framtidens krav och möjligheter. Många elever har före skolstarten och på sin fritid skaffat sig erfarenhet av att arbeta med den nya tekniken. Det är viktigt att skolan tar tillvara deras kunskaper och bygger vidare på det intresse många elever har. Datorerna innebär en möjlighet att öka elevernas motivation och intresse för skolarbetet, inklusive de viktiga läxorna. Genom skoldatanätet och andra nätverk kan elever och lärare kommunicera och debattera med elever och lärare i andra skolor i och utanför . En särskild satsning vid några lärarhögskolor skall inriktas på att utarbeta exempel på hur sådan kommunikation kan förbättra undervisningen. skall fortsätta att vara pådrivande i utvecklingen av det europeiska skoldatanätet. Modern informationsteknik används med stor framgång i undervisningen av handikappade och elever med olika inlärningsproblem. De kunskaper som finns är otillräckligt dokumenterade och kunskaperna dåligt spridda. bör ges i uppdrag att stimulera utvecklingsarbetet vad gäller de pedagogiska möjligheter informationstekniken erbjuder. Helt avgörande för skolans förmåga att dra nytta av den nya informationstekniken är att lärarna kan och använder den moderna tekniken. Den översyn av lärarutbildningen som pågår måste ta hänsyn till detta. Det måste också vara en rimlig ambition att alla lärare i skolan ges tillgång till väl avpassade datatjänster. Det är i det moderna kunskapssamhället minst lika betydelsefullt som tillgång till ett bra bibliotek. Den IT-satsning som möjliggjorts genom särskilda uppdrag riktat mot skolorna ger erfarenheter av hur det lokala utvecklingsarbetet på olika sätt kan stimuleras. Dessa kunskaper skall ligga till grund för vidare statliga insatser för att stimulera IT-användningen i skolan. 7 Följ upp resultaten skolans kvalitet fokuseras Svensk skolpolitik präglas av ovilja och bristande förmåga att ta reda på om uppsatta mål nås och hur undervisningen och verksamheten i övrigt uppfyller högt ställda förväntningar på kvalitet. Det finns en obegriplig rädsla för att synliggöra brister och tillkortakommanden på alla nivåer. Vi vill ändra på detta. Det enda sättet för svensk utbildning att bli bättre är fakta om verkligheten. Återkommande uppföljning och utvärdering av såväl den enskildes studieresultat som skolornas förmåga att nå de nationella målen behöver utvecklas och användas. Tillsammans med rätten att välja skola och likvärdiga villkor för skolor som drivs i olika former leder det till att varje skola stimuleras att göra sitt allra bästa. Utvecklingssamtal, skriftliga omdömen och betyg är viktiga redskap i detta arbete. Vi vill öka skolornas möjligheter att använda skriftliga omdömen och betyg för utvärdering och som pedagogiska hjälpmedel. Nationella betyg behövs i de senare årskurserna i , men betyg ska ges tidigare . De kunskapsrelaterade betyg som införts i och gymnasiet bygger på tanken att betygen skall visa vilka kunskaper eleven har i förhållande till uppsatta mål. Vi anser att det är en viktig princip. Svårigheterna att formulera och tolka betygskriterierna gör det emellertid till en prioriterad fråga att utvärdera de nya betygen och vid behov korrigera uppenbara brister. Vi anser att antalet betygssteg bör ökas. Ingen elev skall behöva lämna utan goda kunskaper i svenska, engelska och matematik. Det är en skyldighet för att ge varje elev sådant stöd i skolarbetet att kursplanernas minimimål kan nås.