ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ub214 · 1997-10-06 00:00:00 — Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi är ett handikapp som orsakar sorg, skam och utanförskap. I värsta fall skapar det kriminalitet och socialt utslagna människor. Det finns mellan 300 000 och 500 000 människor i som saknar funktionell förmåga att läsa och skriva. Detta trots att den svenska skolan vid en internationell jämförelse ligger i täten när det gäller läsundervisningen. Mellan av de barn som börjar skolan har allvarliga svårigheter att lära sig läsa och skriva. Betydligt fler är lindrigare drabbade. Hos alltför många av dessa barn kan man konstatera psykiska och emotionella störningar som har orsakats av de nedbrytande upplevelserna av att inte klara problemen med läsning och skrivning i takt med klasskamraterna. Åtskilliga av de så kallade värstingarna har just denna bakgrund till sitt beteende. Det kostar pengar att hjälpa dyslektiker, men det kostar ännu mer att inte hjälpa. sätts resurser in, men ofta fel resurser och . Det är därför viktigt att ställa rätt diagnos och upptäcka problemen . finns bra metoder att hjälpa dyslektiker. Inom förskolan kan den s k Bornholmsmodellen användas som en bra metod. I skolan måste det finnas speciallärare som i sin tur har tillgång till ett team av experter som kan ställa diagnoser och utarbeta individuella åtgärdsprogram. De elever som behöver särskilda hjälpmedel för att klara sig i skolan måste få det. För att skolan skall kunna ta sitt ansvar för barn och ungdomar med läs- och skrivsvårigheter måste tillräcklig undervisning ske i de olika lärarutbildningarna. De som inte har fått hjälp i skolan måste få det som vuxna. Olika hjälpmedel måste ställas till förfogande och det är också viktigt att vuxna får information vart de skall vända sig för att få hjälp med sitt handikapp. har drivit en landsomfattande kampanj för att uppmärksamma detta ofta dolda och gömda handikapp. måste den samlade kunskapen att hjälpa människor med läs- och skrivsvårigheter användas och initiativ tas på alla samhällsnivåer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läs- och skrivsvårigheter/dyslexi.
mot · GL02Ub217 · 1997-10-06 00:00:00 — I en särskild lag om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor anges en skyldighet för elevens hemkommun att svara för elevens kostnader för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Lagen avser elever som har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen, främst gymnasieelever. I lagen stadgas att ansvaret gäller för sådana resor där färdvägen är . Utgångspunkten bör vara att de lokala förhållandena skall avgöra utan detaljreglering. Det bör ankomma på kommunen att göra erforderliga skälighetsbedömningar. Stadgandet om sex kilometers färdväg i lag om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor bör tas bort och frihet därmed ges kommunerna att efter de lokala förhållandena bestämma vilka riktvärden som skall gälla. Sådan frihet att göra avståndsmässiga bedömningar har kommunerna när det gäller skolskjutsar på grundskolenivån. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor att kilometerangivelsen tas bort.
mot · GL02Ub219 · 1997-10-06 00:00:00 — Olycksfall inom den kommunala barnomsorgen har vi genom massmedias försorg blivit varse en rad olyckor och skador av olika allvarlighetsgrad som drabbat barn inom den kommunala barnomsorgen. presenterades ny forskning som visar att antalet olyckor i barnomsorgen är dubbelt så många som vi trott. Den genomsnittliga skadefrekvensen på svenska daghem var 22,1 skador per 1 000 barn och år enligt en nationell studie . Nya siffror från en undersökning i , ledd av docent , visar att olycksfallsfrekvensen inom barnomsorgen där är dubbelt så hög jämfört med vad tidigare forskning visat. De senaste årens besparingar inom kommunerna har lett till att antalet barn i barngrupperna har ökat och att antalet anställda inom barnomsorgen har minskat. har en genomsnittlig förskolegrupp ökat från 14 till 17 barn. Variationerna mellan kommunerna är stora och besparingarna inom den kommunala barnomsorgen har slagit olika hårt i olika kommuner. Besparingarna inom kommunerna har drabbat barnen. Större barngrupper och färre personal innebär att kvaliteten i den kommunala barnomsorgen försämras. När det gäller säkerheten i barnens arbetsmiljö kan vi av den nya forskningen utläsa att detta är ett område där kvaliteten har försämrats i kommun. Det är angeläget att en utredning sker av skaderisken och olycksfallsfrekvensen för barnen i den kommunala barnomsorgen i fler av landets kommuner för att få en heltäckande bild. Det är också angeläget att utreda hur de senaste årens besparingar har påverkat kvaliteten i den kommunala barnomsorgen och hur barnens situation i barnomsorgen ser ut . gäller arbetsmiljölagen för de anställda inom barnomsorgen, men inte för barnen. I skolan gäller arbetsmiljölagen för både personal och elever. Behovet av att även barnen inom den kommunala barnomsorgen innefattas av arbetsmiljölagen bör ses över. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av skaderisken och olycksfallsrisken för barnen i den kommunala barnomsorgen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda kvaliteten och barnens situation i den kommunala barnomsorgen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att se över behovet av att barnen i den kommunala barnomsorgen omfattas av arbetsmiljölagen på samma sätt som eleverna i skolan.
mot · GL02Ub222 · 1997-10-06 00:00:00 — Kommunerna har fått ett utvidgat ansvar för skolan. Under loppet av har skolans styrning förskjutits från ekonomi och regelstyrning till en långtgående målstyrning. Denna förändringsprocess har ägt rum som det ekonomiska utrymmet har minskat och frågor om undervisningens resultat har kommit i fokus. Larmrapporter visar att åtskilliga elever har svårt att tillgodogöra sig den undervisning som erbjuds. Det är därför angeläget att se över de mekanismer som leder till dessa resultat. I vissa fall kan det vara fråga om att erbjuda professionellt stöd till skolans personal för att situationen för eleverna skall kunna förbättras. Staten inrättade, i samband med bekräftandet av det ökade kommunala ansvaret för skolan, en nationell myndighet () för stöd till kommunerna när det gäller undervisning för vissa elever med funktionshinder. Erfarenheterna av sådana målinriktade stödresurser är utomordentligt goda. Genom att verkar över hela landet har förutsättningar skapats för att utveckla alltmer kvalificerade stödinsatser bl.a. med hjälp av ny teknik. Mycket talar nu för att stödinsatserna bör utsträckas också till andra grupper av elever med funktionshinder än de som ingår i SIH:s ansvarsområde. Det är viktigt att detta görs både med respekt för skolans och elevernas behov och utifrån kravet på kvalitet och kostnadseffektivitet eftersom resurserna är begränsade och behoven mycket stora. har en god och väl beprövad organisation för hur detta arbete både kan skötas och utvecklas. Det är viktigt att ett framtida förändringsarbete inriktas på att bevara de fördelar som representerar och att resurserna för de sämst ställda eleverna i skolan inte organisatoriskt splittras upp. Genom att ge ansvaret för tillkommande grupper får organisationen möjlighet att ytterligare utvecklas och effektiviseras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av i .
mot · GL02Ub223 · 1997-10-06 00:00:00 — I gymnasiet förekommer nationella ämnesprov endast i engelska, matematik och svenska. har valt att inte ta ställning till prov i ytterligare ämnen. Till skillnad från EU-länderna kommer då att stå utan nationella prov i franska och tyska. Det finns stor risk att detta kommer att leda till att kunskaperna sjunker i dessa språk och allvarliga trovärdighetsproblem uppstår för svenska ungdomars språkutbildning, t.ex. när de söker anställning inom EU. De nationella proven prövar nämligen just sådana språkkunskaper som erfordras i ett land som vårt med dess ständigt ökade internationella kontaktnät. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av nationella prov i ämnena franska och tyska.
mot · GL02Ub224 · 1997-10-06 00:00:00 — Samhället ställer stora krav på både föräldrar och barn. En god start i livet i en harmonisk miljö underlättar förutsättningarna för trygga, ambitiösa och harmoniska samhällsmedborgare. Föräldrar har det yttersta ansvaret för familjegemenskapen och för att barnen får en god fostran och uppväxt. Eftersom barn och ungdom tillbringar stor del av sitt liv i skolan, har också skolan en fostrande roll. Det är därför viktigt att de grundläggande värderingar som ett civiliserat samhälle förutsätter förmedlas genom utbildningen i skolan. I detta ingår historiska erfarenheter och den västerländska humanistiska värdegemenskapen som en del i samhörigheten människor och länder emellan. Barn och ungdom måste tidigt lära sig vad som är rätt och vad som är fel, vad etik och moralbegrepp betyder. Respekten för andra och andras uppfattning måste vara en självklar del i skolans arbete. Bristande tolerans och mobbning skall med kraft bekämpas. Sammantaget ställer detta krav på god ordning och ett gott uppförande. Kärnfamiljen ser inte likadan ut som för sedan. Rollerna i familjen är ofta annorlunda än tidigare och samhällets förändringar sker ofta och snabbt. Det är därför angeläget att skolan lägger ännu större vikt än på ordning och uppförande samt etik och moralbegrepp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans fostrande roll för barn och ungdom.
mot · GL02Ub225 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbetslivets behov av kompetent arbetskraft har lett till att efterfrågan på en kvalificerad eftergymnasial utbildning har vuxit sig allt starkare. Den snabba tekniska utvecklingen och en allt kunskapsintensivare produktion har förändrat produktionen av varor och tjänster. Det ställer nya krav på medarbetarnas kompetens inom många olika områden. Allt oftare krävs en kompetens som ligger över den som gymnasieskolan erbjuder. Det har länge rått brist när det gäller en sådan kvalificerad yrkesutbildning inom utbildningsväsendet. En särskild utredare tillkallades därför som lämnade sitt förslag kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning . Den proposition som blev följden av utredningen avvek ganska kraftigt från de förslag betänkandet innehöll, vilket vi beklagar. anser nämligen att en yrkeshögskola med en egen organisation på ett positivt sätt skulle markera denna utbildnings identitet. Att skapa en ny högskolemodell med en kultur som inte är uttalat akademisk men ändå har en relevant forskningsanknytning tror vi skulle vara ett framgångsrikt sätt att stimulera fler att satsa på en högre utbildning. En yrkeshögskola skulle på det sättet också kunna vara ett aktivt instrument för att minska den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. För att komma till rätta med den krävs mer än bara ord. Risken för att en yrkeshögskola skulle betraktas som en B-högskola anser vi klart överdriven. Tvärtom menar vi att en yrkeshögskola med tydlig egen identitet skulle få status genom sin särart. Genom att på ett genomtänkt sätt förena praktisk inriktning, integrerad i produktionen, med fördjupade teoretiska studier skulle kunna leda fram till just den typ av kvalificerad yrkeskompetens som det råder stor efterfrågan på . Det är viktigt att utformningen blir sådan att tillträdet inte stryps eller att det skapas återvändsgränder. Den nuvarande regeringen har fått stöd för en försöksverksamhet med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Det är positivt att något händer på detta område. Den stora efterfrågan som inte mortsvaras av antalet platser visar att behovet är stort. Försöksverksamheten begränsas dock av att riksdagsmajoriteten redan från början bestämt sig för att avfärda den modell som föreslogs i den tidigare nämnda utredningen och som av många anses som den mest framtidsinriktade, nämligen en yrkeshögskola. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvidgning av försöksverksamheten med kvalificerad eftergymnasial utbildning. Skånberg (kd)
mot · GL02Ub227 · 1997-10-06 00:00:00 — Under förra mandatperioden öppnades nya och generösa möjligheter för godkända friskolor i . Det fanns ett uttalat behov och mängden 350 friskolor visade på att det efterfrågade behovet var en realitet. Skolorna fick en god andel av statligt stöd, vilket möjliggjorde att kunna verka på förhållandevis gynnsamma villkor. Inte desto mindre behövdes ett engagemang kring skolan från föräldrar och andra intressenter. Ett engagemang som har varit en styrka såväl ideologiskt som socialt och pedagogiskt. Från nuvarande regering har det uppstått en stor tveksamhet att behålla den goda möjlighet att öppna friskolor som beslöt under förra mandatperioden. finns det ett stort tryck att få öppna friskolor. Under detta år har mer än 150 ansökningar inkommit om att just förverkliga en sådan idé. I den nya politiska sammansättning som skedde efter förra valet har samma negativa hållning kunnat noteras i många kommuner. Regeringens linje att kommunerna skall kunna neka nya friskolor bidrag har försvårat både nystart och i en del fall också fortsatt drift på befintliga friskolor. En variant på friskolor som har det mycket bekymmersamt numera är s.k. byskolor. På många håll i landet hotas sådana skolor av nedläggning. Dessa skulle i en del fall kunna räddas genom att bilda friskolor. Men kommunerna säger ofta nej till en sådan lösning. De kommuner som ställer sig negativa till sådana lösningar hänvisar till minskad lärartäthet och att andra grenar inom skollivet skulle reduceras eller hotas. En annan synpunkt är att friskolor och småskolor skulle verka segregerande. Från många håll hävdas att detta är en åsikt som skall legitimera det kortsiktigt kommunala ekonomiska skälet. Det är viktigt att , som har att fatta beslut om vilka skolor som skall godkännas och få stöd gör en positiv bedömning. Självfallet skall de allmänna mål som statsmakten ställt upp vara uppfyllda. Men kortsiktiga, ekonomiska motiv, som långsiktigt inte har några fördelar måste sorteras bort. Fristående skolor kommer säkerligen inte att få någon vare sig dominerande eller ens stor andel av svenskt skolväsende. Allt talar för att det kommer att vara fortsatt marginellt i svenskt skolliv. Men pedagogiska och andra positiva erfarenheter och goda referensobjekt också för de kommunala skolorna är av sådant värde att det finns anledning att värna och främja en sådan verksamhet. Det torde finnas anledning för statsmakten att positivt se över formerna så att ökad möjlighet ges att rädda såväl friskolor som små nedläggningshotade skolor i glesbygd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en översyn av friskolornas roll och andel i det svenska skolväsendet, att hos regeringen begär en utredning av en konstruktiv framkomstlinje i avsikt att säkra såväl friskolor som nedläggningshotade byskolor fortsatt verksamhetsutrymme.
mot · GL02Ub228 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbetslivet utanför skolan förändras i en allt snabbare takt. Det är då oerhört viktigt att skolan är uppdaterad på dessa förändringar och helst ligger ett steg före. En stor utmaning för skolan är att öka samverkan med världen utanför. För att fördjupa kontakten mellan näringslivet och skolan bör därför lärarna praktisera i näringslivet som en del av sin fortbildning. Det skulle exempelvis kunna ske med motsvarande minst . I och på gymnasiet finns praktikperioder, då eleverna skall ges en inblick i olika verksamheter för att utifrån dessa erfarenheter kunna välja ett framtida yrke. En grupp som man glömt bort i denna process är lärarna. Det finns ingen obligatorisk lärarpraktik inlagd i grundskola eller gymnasium. Med de nya avtal som kommunerna nu tecknar med sina lärare finns möjlighet att disponera årsarbetstiden så att praktik i näringslivet skulle kunna bli möjlig. Avsikten med det nya avtalet har varit att disponera årsarbetstiden på ett sätt som bäst bidrar till elevernas kunskapsutveckling. Att elevernas lärare har erfarenhet av arbetsplatser utanför skolan skulle öka deras möjlighet att genom sin handledning hjälpa eleverna att få rätt praktikplats, utvärdera erfarenheter och även diskutera rätt vidareutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om praktik, förslagsvis minst , för samtliga lärare i och gymnasiet i avsikt att ge elever och lärare en god och relevant inblick i arbets- och näringsliv.
mot · GL02Ub233 · 1997-10-06 00:00:00 — Smidig övergång till fristående förskoleklasser I regerings proposition Förskoleklass och andra skollagar (1997/98:6) förelås att den nuvarande skolförberedande verksamheten, ibland kallad sexårsverksamhet, skall bilda en egen skolform och benämnas förskoleklass. Vi moderater har i vår partimotion (1997/98:Ub208) i stället föreslagit sänkt ålder för skolstart till . I det fall att regeringen inte skulle följa vår linje behöver de fristående skolornas möjligheter klargöras. Det är viktigt att övergångsbestämmelserna inte hindrar dem att komma i gång med sina första förskoleklasser redan från . Hur skall de fristående grundskolorna, med klasser i lägre åldrar, ges möjlighet att inordna s.k. förskoleklasser redan till ? De fristående grundskolor som har lågstadium borde automatiskt få rätt att bedriva s.k. förskoleklass. En ansökan om detta måste dock inkomma till , så att man uppfyller vissa formella kriterier. Ansökan måste behandlas skyndsamt. Normalt skall ansökning ske före till , året före start till höstterminen. Alltså skulle ansökan om start redan skett. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om friskolors möjlighet att starta förskoleklass .
mot · GL02Ub235 · 1997-10-06 00:00:00 — När en kommun beslutar att ett barn/ungdom skall placeras i familjehem eller för vård eller boende/HVB i annan kommun kan placering ske med stöd av SoL, LVU och LSS. Placeringar sker när som helst under hela barn- och ungdomstiden och placeringstiden varierar. Barn/ungdomar som placeras har i varierande grad en social problematik. Många barn har även behov av särskilt stöd i skolan. I socialtjänstlagen framgår att placeringskommunen är ansvarig för kostnaderna för särskilda stödinsatser. Däremot är placeringskommunens ansvar för särskilda stödinsatser i skolan mer oprecisa. Huvudregeln är att barn och ungdomar som placeras i familjehem skall folkbokföras i familjehemskommunen. Barn och ungdomar som placeras i HVB (institution) skall inte folkbokföras i vistelsekommunen, eftersom det inte går att folkbokföra sig på en institution. Den kommun där barnet/den unga är folkbokförd är ansvarig för skolgången och kostnaderna för denna. Detta får till följd att den kommun där familjehemmet är beläget blir ansvarig för skolgången och kostnaderna. I den ändrade socialtjänstlagen framgår att placeringskommunen har ett sammanhållet ansvar för den placerades behov enligt socialtjänstlagen. Placeringskommunen har ett sammanhållet ansvar, men ansvarets omfattning och avgränsning mot skollagen är otydlig. En lösning för att slippa kostnadstvister mellan kommuner är att skollagen ändras så att placeringskommunen oavsett vilken som är folkbokföringskommun, har totalt ansvar för det placerade barnets/den unges skolgång, särskilda stödinsatser i skolan och kostnaderna för detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i skollagen.
mot · GL02Ub236 · 1997-10-06 00:00:00 — Hemspråksinternat för barn och ungdomar med funktionshinder Betydelsen av att få vara en hel människa trots att man tillhör två kulturer har uppmärksammats allt mer. Vi talar inte längre om assimilering, att invandrade personer skall tvingas in i ett svenskt mönster eller att en annorlunda kulturidentitet nödvändigtvis skulle stå i strid med att fungera väl i ett svenskt samhälle. Tvärtom brukar vi nu tala om att mångfald berikar ett samhälle och är värt att uppmuntra. Detta borde även gälla personer med funktionshinder. Därför föreslår vi att tar initiativ till att utreda möjligheterna till ett nationellt språkinternat för funktionshindrade barn och ungdomar med utländskt ursprung. När det till exempel gäller synskadade barn, så bör dessa ges möjlighet att utveckla möjligheten att inte bara tala utan även kunna läsa modersmålet med hjälp av punktskrift. Som vi väl vet, är det två olika saker att kunna läsa ett språk och att kunna tala det, vilket gäller för såväl fullt seende som synskadade. För barn och ungdomar med talsvårigheter bör hemspråksundervisning med särskild träning i tal kunna erbjudas. Denna träning skulle kunna ges vid ett internat . Anledningen till att internatform föreslås är att det skulle vara praktiskt taget ekonomiskt omöjligt för en kommun att erbjuda denna specialanpassade hemspråksundervisning inom den egna verksamheten. Att föräldrarna själva skulle kunna bekosta denna träning är i regel heller inte möjligt. Likaså är det föga troligt att det är praktiskt möjligt att denna undervisning skulle kunna ges kontinuerligt under elevens hela utbildning, även om det skulle vara högst önskvärt. En central institution med koncentrerad undervisning torde därför vara ett bättre alternativ. Möjligen skulle man kunna tänka sig att internatet exempelvis hade en fast administration och tillfälligt anställda lärare för att kunna klara av ett mångfaldigt utbud av språkstöd. Förutsättningarna för att starta ett nationellt hemspråksinternat för barn och ungdomar med funktionshinder bör enligt min mening utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna för att starta ett hemspråksinternat för barn och ungdomar med funktionshinder.
mot · GL02Ub238 · 1997-10-06 00:00:00 — Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet förvärvat pedagogisk insikt, stadgas i skollagen. Av en rektor krävs att han eller hon skall vara arbetsledare för lärare och övrig personal, ha tillsyn över elevvården och ha budgetansvar. Det viktigaste av allt är dock att han eller hon är garant för kvaliteten på undervisningen och utövar ett aktivt pedagogiskt ledarskap. Lärarkåren är underdimensionerad och arbetsbelastad. En stor del av undervisningen, särskilt i , sköts av obehöriga lärare. Skolan kommer att ställas inför stora nyrekryteringsproblem eftersom ett stort antal lärare går i ålderspension. Detta måste vara ett övergående problem genom att fler lärare utbildas och läraryrket görs attraktivare. Men i rådande läge är det speciellt viktigt att skolledare fungerar som goda handledare. Rektor skall se till att skolans fysiska och psykiska miljö är god och att inte mobbning förekommer. Rektor skall också utveckla skolan, introducera nya undervisningsmetoder, program och kursmoment. Ansvariga myndigheter måste se till att rekrytera de mest lämpade personerna till skolledare och även se till att de stannar kvar i yrket. har många slutat och klagat på för stor arbetsbelastning och utbrändhet. Det räcker inte med utbildning och erfarenhet som lärare och förskollärare, även om det är ett grundläggande och absolut krav. Det finns en frivillig skolledarutbildning, men denna är långt ifrån tillräcklig. I , för att ta ett exempel, ställs krav på en tvåårig obligatorisk utbildning för att bli behörig att söka rektorstjänst. Skolledarutbildningen behöver ses över för att passa alla stadier, inklusive förskola. De grundläggande momenten i denna bör göras obligatoriska. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av skolledarutbildningen.