mot · GL02Ub488 · 1997-10-06 00:00:00 — Dramapedagogutbildningen, en högskolefråga Dramapedagogutbildningen är en nyskapande utbildning i kläm mellan folkbildning och högskola. Utbildningen kombinerar folkbildningsmässighet med högskolemässighet. Detta uppfattas som ett problem för , som ogärna ser att yrkesutbildning på högskolenivå bedrivs inom folkhögskolans ram. För tjänstemän är en utbildning som inte finns inom högskolesystemet problematisk. Ämnet är dock etablerat inom högskolan, enstaka kurser finns vid och forskning bedrivs. Regeringen avslog en ansökan från berörda folkhögskolor om rätt att utfärda examensrätt 80 poäng. Avslaget har troligen mer att göra med den problematiska mellanställningen än med de mer formella skäl som angivits. Yrkesutbildningen av dramapedagoger har bedrivits vid i och vid i . 1976 blev den 2-årig. 1989 inrättades dramapedagogutbildningen även vid Edelviks folkhögskola i . Utbildningen kom till efter en utredning som initierats av . Folkhögskolan uppfattades som den skolform, mest lämpad att genomföra utbildning av dramapedagoger. Friheten att utforma egna studieplaner, den demokratiska grundsynen och utrymmet för aktivt kulturskapande sågs som gynnsamt för en utbildning av ledare för skapande verksamhet. sker intagning till utbildningen vid , medan och Edelviks folkhögskolor har intagning . Totalt har ca 300 dramapedagoger utbildats vid , ca 200 i och ca 60 i Edelvik. var det få som visste vad en dramapedagog gjorde. är det annorlunda. Dramapedagoger återfinns i de mest skiftande pedagogiska sammanhang, och efterlyses inte minst för gymnasieskolornas estetiska program och för framsynta kommuners kulturskolor. Yrket har utvecklats . , som byggde upp den kommunala barnteaterverksamheten Vår teater i , samt rektor , som inspirerades till utveckling av drama i skolan, har båda haft stor betydelse för dramapedagogikens ställning i skola och kulturliv. Inom folkbildningen har ett betydelsefullt utvecklingsarbete ägt rum . Unga människor växer upp i en stormflod av intryck från medier. Det skiljer deras uppväxt från alla tidigare generationers. Behovet och nödvändigheten av att träna sig i att sortera och värdera alla intryck är mycket stort. Drama vidareutvecklar barns eget sätt att bearbeta och förstå verkligheten genom lek och rollek. Det ger tillfälle till inlevelse i andras situation och utvecklar den empatiska förmågan. Den amerikanske professorn kritiserar skolan för att endast utveckla två av sju intelligenser den lingvistiska och den logiskmatematiska. Den kinetiska, den spatiala, den musikaliska, den sociala och intuitiva är satta på undantag. Människors kreativa resurser tas inte till vara. Skolans traditionella arbetsformer behöver och håller på att förändras. Drama med sin helhetssyn på inlärning är en nödvändig resurs i det arbetet. Näringslivet klagar på att skolan inte utvecklar elevers kreativitet och samarbetsförmåga. Det finns ett växande intresse för dramats potential inom den privata sektorns personalutbildning. IT-utvecklingen kommer att medföra ökade behov av direkt kommunikation mellan människor, och om datorerna skall ta över stora delar av undervisningen , så kommer behoven av skapande undervisningsformer som drama, teater, dans, musik och bild att bli ännu mer påtagliga. Drama utvecklar demokratin och jämställdheten mellan människor. Rapporten visar att tillbakadragna elever eller vuxna efter en period med drama har blivit mer talföra och vågar framföra sina uppfattningar. Knappast någon annan pedagogisk verksamhet kan uppvisa lika gynnsamma effekter på den sociala kunskapsbildningen som pedagogiskt drama. Intresset för dramapedagogernas arbete och behovet av detta har ökat. Dramapedagogerna anställs på gymnasieskolornas estetiska program, i de kommunala kulturskolorna, vid barnkulturcentra, i förskolors och skolors kulturprojekt, i projekt med arbetslösa ungdomar och invandrare, i handikappverksamhet av skilda slag, på museer och teatrar, i amatörföreningar m m. Vid en undersökning gjord visade det sig att av de utbildade försörjde sig som dramapedagoger, och att använde dramapedagogik i annan verksamhet. Trots en svår arbetsmarknad kan det stora flertalet dramapedagoger försörja sig inom yrket. Utvärderingar från utbildningarna visar också att de studerande är utomordentligt nöjda med sin utbildning både ur ett personligt och ett yrkesmässigt perspektiv. Dramapedagogutbildningen befinner sig i kläm mellan folkbildning och högskola. föreslog en utredning gjord på uppdrag av UHÄ, Drama; Utbildning och Forskning 1979:8 att utbildningen skulle bli 3-årig och förlagd till fem ortspar bestående av en folkhögskola och ett universitet. Remissvaren från universitet och högskola gav uttryck för avståndstagande och ointresse. Utredningen lades på is. träffade UHÄ och SÖ en överenskommelse om att dramapedagogutbildningen kunde jämställas med högskoleutbildningens 80 poäng, sedan krav om poängsatt utbildningsplan m m genomförts. blev det alltmer uppenbart att dramapedagogutbildningen måste få samma ställning som andra pedagogutbildningar på estetiska sidan dvs bli 3-årig och få högskolestatus i likhet med bildlärare på , musiklärare på Musikhögskolorna och danspedagoger på . Behovet av forskning inom ämnesområdet och öppna vägar till doktorandstudier för dramapedagoger har ytterligare accentuerats. Anknytningen till den kulturpedagogiska institutionen vid högskolan /, till vuxenpedagogiska institutionen vid , samt till pedagogiska institutionen vid skulle kunna ges fastare former och bättre finansiella förutsättningar. Vuxenutbildarcentrum i kunde ges ett övergripande ansvar för utbildning av dramapedagoger i . har folkhögskolornas ekonomi försämrats som trycket på en allmän linje har ökat på grund av den höga arbetslösheten. Detta har medfört omprioriteringar på en del folkhögskolor och har fått Edelviks folkhögskola att fatta det olyckliga beslutet att lägga ned utbildningen av dramapedagoger . Utbildningen vid har tills vidare räddats från en hotande nedläggning förorsakad av folkhögskolans trängda ekonomi. Framtiden för dramapedagogutbildningen i är emellertid osäker. En rad samverkande orsaker gör att det är nödvändigt att mera långsiktigt säkra utbildningen av dramapedagoger i . Det krävs ett riksdagsbeslut för att inte en utomordentligt viktig yrkesutbildning, genom snabba beslut av lokala folkhögskolestyrelser skall riskera att försvinna helt. , och borde rimligen se bort från gammalt revirtänkande och ge aktivt stöd åt nyskapande, eftertraktad och framtidsinriktad utbildning. Det borde vara självklart att dramapedagoger skall ha samma status som musiklärare, bildlärare och danspedagoger och rätt till en 3-årig högskoleutbildning. En rimlig lösning är att låta befintliga utbildningar omvandlas till dramahögskolor i samarbete med universitet och högskolor på det sätt som tidigare beskrivits i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge dramapedagogutbildningen högskolestatus, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra utbildningarna treåriga med examensrätt, att om om yrkande 1 avslås hos regeringen begär att den tillsätter en utredning om att förändra dramapedagogutbildningen till en högskoleutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen.