mot · GL02U604 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U604av m.fl. (v) De mnskliga rttigheterna i TurkietDen bristande respekten fr de mnskliga rttigheterna iTurkiet har behandlats i under en lng fljd av r. Iinternationella fora som Europardet, organisationen frskerhet och samarbete i (), FN och EUuppmrksammas situationen fr de mnskliga rttigheterna(MR) i genom initiativ frn olika lnder, driblandSverige.Turkiet har ratificerat svl FN:s konvention mot tortyr som mot tortyr och den europeiska konventionen om skydd fr demnskliga rttigheterna och grundlggande friheterna. Den turkiska koali-tionsregeringen, som tilltrdde 1991, lovade vid sitt tilltrde att vrnarespekten fr de mnskliga fri- och rttigheterna i landet och demokratiseradet turkiska samhllet. I samband med att Europeiska unionen hsten 1995skapade tullunionen mellan och stllde den dvarande turkiskapremirministern ut lften om demokratisering och frbttradrespekt fr mnskliga rttigheter. Sedan tullunionen ingicks har situationenfr de mnskliga rttigheterna inte frbttrats p ngot ptagligt stt.Rapporter frn mnniskorttsorganisationer som ,och Watch visar att mnga avde lften som utstllts i olika sammanhang inte har hllits. Vissa lag-ndringar har gjorts som frkortar hktestiden och kar mjligheten fren gripen att f advokathjlp. Det terstr nu att se om dessa lagndringarocks tillmpas. tnds ett hopp att MR-situationen i detta land skavndas till det bttre men ofta kommer ocks bakslagen.Under sommaren 1996 uppmrksammades srskilt matstrejk och fasta tilldds i internationella medier och de svra frhllandena i turkiska fngelserbelystes. tal mot frfattare, journalister, mnniskorttsaktivister fortstteroch fr ibland karaktren av rena trakasserier. Ofrklarliga frsvinnanden fortstter. Fyra kurdiska parlamen-tariker sitter fortfarande i fngelse och avtjnar ett fngelsestraffp den mycket lnga tiden 15 r. De har dmts p mycket tvivelaktigagrunder fr sin vertygelse. Bland de dmda finns Sacharovpristagaren . Aktioner fr frigivande av de kurdiska parlamentarikerna mste fort-stta.Politiker, polis och maffiaI brjan av intrffade i byn i vstraTurkiet en bilolycka som har kommit att spela stor rollsrskilt i den inrikespolitiska debatten. I bilen frdades enparlamentsledamot tillhrande Tansu Cillers parti , eninrikesministern nrstende man som var rektor fr Istanbulspolisskola, en knd och av efterlyst mrdare och ensknhetsdrottning. Statliga utredningar och massmediernasgranskningsarbete har efter olyckan visat p ett samarbetemellan politiker, polis och maffia som mnga redan tidigarepsttt var en verklighet i . Inrikesministern ocks avg.Denna och andra hndelser visar att det inte rcker med lagndringar ochkonventionstaganden fr att stabil demokrati och mnskliga rttigheter iTurkiet ska bli verklighet. Ett omfattande utbyte av personer i statsapparatengenom en helt ny politisk process r troligen en frutsttning fr attnskvrda frndringar ska bli lngsiktigt hllbara.I en rapport frn parlamentariska delegation till i maj 1995redogrs fr turkiska skerhetsstyrkors verdrivna vld inklusive mord ochtortyr i deras kamp mot terrorismen. Givetvis frdms ocks den terrorism. Evakuering och frstrelse av kurdiska byar hardrivit tiotusentals mnniskor p flykt. Ofrklarliga frsvinnanden av per-soner som senare terfinns mrdade hr ocks till bilden. Rapporten utgjordegrund fr ett uttalande, frn parlamentariska frsamlings mte iStockholm , med krav p den turkiska regeringen att frbttraMR-situationen. En parlamentarikerdelegation beskte p inbjudan av detturkiska parlamentets talman 1997 fr att flja uppbesket av 1995 rs delegation och frbttra relationer med OSSE.Delegationen gjorde utan framgng flera vdjanden till den turkiskaregeringen och parlamentariker att g med p att ordfrandeskap frstationera en personlig representant i . Anstrngningarna att f tillstnd en sdan representation mste fortstta. Likas br anstrngningargras fr att inbjuder en kompetent underskningsdelegation somunder den s.k. Moskvamekanismen p plats i kan granska krnk-ningar av de mnskliga rttigheterna.Den bristande respekten fr mnskliga rttigheter hnger intimt sammanmed politik att till varje pris sl vakt om landets enhet. Denna poli-tik kan givetvis vara en svr uppgift i en region mellan , Mellan-stern och dr konflikter av och till pgr och snderfall hotar.Turkiets erfarenheter efter det ottomanska vldets snderfall spelar stor rollfr det politiska tnkandet. Omvrlden har olika syn p vilken roll Turkietska spela i regionen. tenderar att se som en skyddsbarrir motsvl ryska som arabiska och religist fundamentalistiska intressen medanman i Mellanstern ibland ser som en verlpare till . Turkietsjlvt strvar efter att hvda sin roll som regional stormakt och brygga mellande omgivande regionerna.Inte bara kurderKraven p enighet medfr att varje tendens till sjlvstyre petniska eller religisa grunder ses som ett hot mot denturkiska staten, och grundlggande universella mnskligarttigheter stts ur spel. Det r inte bara kurder ochassyrier/syrianer som utstts fr en hrdhntassimileringspolitik. ven armenier, grekisk-ortodoxa ochaleviter drabbas. De ses ibland som hot mot den turkiskastaten och utstts fr diskriminering och frtryck. Det rndvndigt att det internationella samfundet upprtthller ettstndigt tryck p fr att frm landet att finna en vgatt lsa sina problem inom ramen fr de internationellataganden som gjort vad gller de mnskligarttigheterna och grundlggande friheterna och lften attstoppa bruket av tortyr. Kampen mot vld och vergrepp,som de anvnds av t.ex. PKK, kan inte anvndas som ettfrsvar fr de krnkningar av mnskliga rttigheter sompgr. har rtt att bekmpa terrorism och vrna sinterritoriella integritet men politiken mste utvas i enlighetmed rttsstatens principer. Det r just i kris- ochkrigssituationer som vakthllandet av demokratiska principeroch mnskliga rttigheter stts p prov. En fredlig lsning pden pgende vpnade konflikten r ndvndig. Liksom pandra hll i vrlden, som i , , Nordirlandoch , mste den vpnade konflikten ersttas avvapenvila, dialog och frhandlingar. Den slutgiltiga militralsningen har inte ntts. Mjligheten fr att stta uppen permanent kommitt fr lsning av den vpnadekonflikten mellan PKK och den turkiska regeringen msteprvas.Turkiet - en konsekvent konventionsbrytareEnligt vr bedmning bryter Europardsmedlemmen Turkietmot tskilliga av artiklarna i om skyddfr de mnskliga rttigheterna och de grundlggandefriheterna. kan kritiseras fr brott mot artikel 2, somkrver att envars rtt till liv ska skyddas genom lag, artikel 3,som innebr frbud mot tortyr, artikel 5, som garanterarpersonlig frihet och skerhet, artikel 10, som skyddar envarsyttrandefrihet, och artikel 11, som garanterar friheten attdelta i fredliga sammankomster samt freningsfrihet.Sjlvfallet bryter ocks mot svl FN:s konvention mot tortyr somEuropakonventionen mot tortyr. Svl FN:s tortyrkommitt som Europeiskakommittn fr frhindrande av tortyr har vid flera tillfllen beskt Turkietoch rapporterat om tortyr. Dessa kommitters rekommendationer har docknegligerats av . och andra lnder mste envetet krva attTurkiet fljer dessa rekommendationer.Turkiets behandling av utomeuropeiska flyktingar lmnar ocks mycketvrigt att nska och har karaktren av godtycke. br begra attTurkiet ratificerar 1967 rs tillggsprotokoll till 1951 rs flyktingkonventioni dess helhet.Turkiet har lnge inte velat ta emot FN:s srskilde rapportr om tortyr ochFN:s arbetsgrupp mot ofrivilliga frsvinnanden (WGEID). i r harTurkiet gldjande nog genom ett brev till FN:s MR-center i Genve inbjuditFN:s srskilde rapportr att beska ochWGEID inbjuds att beska landet sista kvartalet 1998. Det r viktigt attSverige nu bevakar att dessa besk verkligen blir av och att bderapportren och WGEID fr tillrckligt med tid i landet fr att gra grundligautredningar genom intervjuer och andra underskningar.Inskrnkningar i yttrande- och tryckfriheten som blir ett resultat av tillmp-ningen av den turkiska lagstiftningen r oacceptabla. Som ett led i demokra-tiseringen mste ocks organisationsfriheten strkas. br uppmana att ratificera FN:s konvention om med-borgerliga och politiska rttigheter samt dess tillggsprotokoll.Turkiet som del av EU:s tullunionI samband med tullunionsavtalet antog Europaparlamentetrekommendationer vad gller bl.a. mnskliga rttigheter,demokratisering och en fredlig lsning av den kurdiskafrgan. antog 1996 en resolution genomvilken man fryser vissa ekonomiska medel fr samarbetetmellan och med undantag fr humanitrt bistnd.Regeringen br noga flja upp dessaEuropaparlamentsresolutioner. br ocks verka fratt ministerrdet i sina verlggningar med ihrdigttar upp frgorna om de mnskliga rttigheterna och inteenbart behandlar ekonomiska frgor. En frutsttning fr attTurkiets medlemskap i ver huvud taget ska kunna brjadiskuteras r att det sker uthlliga frbttringar p omrdetdemokrati och mnskliga rttigheter. Dremot kan inte detfaktum att religionen islam har stor utbredning i Turkietanvndas som argument mot medlemskap i kan givetvis frekomma att turkiska medborgare i EU-lnder utsttsfr krnkande behandling och det r bra om turkiska myndigheter ochorganisationer ptalar detta men sdana hndelser fr inte anvndas somargument fr att tillbakavisa kraven p . EU har ett stort ansvar fr attde civila icke-statliga organisationer som verkar fr demokrati och mnskligarttigheter i ges ett omfattande moraliskt och ekonomiskt std.Det r gldjande att tillhr de mer framtrdande lnderna nr detgller ekonomiskt std till sdana organisationer. Vr bedmning r att kraftigt borde kunna ka sitt ekonomiska std fr att strkaicke-statliga organisationer som verkar fr demokrati och mnskligarttigheter i . Regeringen br med kraft verka fr att en sdan kningkommer till stnd. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om svenska tgrder fr att frm att ratificera 1967 rstillggsprotokoll till 1951 rs flyktingkonvention i sin helhet,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att ska bevaka att FN:s srskilde rapportr om tortyr ochFN:s arbetsgrupp mot frsvinnanden verkligen ska f beska Turkietoch gra grundliga utredningar,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att br uppmana att ratificera FN:s konventionom medborgerliga och politiska rttigheter och dess tillggsprotokoll,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att ska verka fr att EU:s ekonomiska std till icke-statliga organisationer som verkar fr demokrati och mnskliga rttigheter iTurkiet ska strkas,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om aktioner fr att f de fyra kurdiska parlamentarikerna frigivna urfngelse.