mot · GK02Fi48 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition I föreliggande proposition föreslår regeringen någraförändringar under utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg. De ramanslag som föreslåsjusterade är A Hälsovård och sjukvård,Tandvårdsförsäkringen, B 1 Vissa statsbidrag inom äldre-och handikappomsorgen, B 6 Bilstöd till handikappade, B7 Kostnader för statlig assistansersättning, samt C Åtgärderför barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- ochdrogpolitik.TandvårdsförsäkringenHösten 1996 presenterade regeringen förslag på förändringari tandvårdsförsäkringen. Tanken var att försäkringen iprincip helt skulle avskaffas från den 1 januari 1998.Förslaget mötte berättigad kritik, eftersom det hade inneburitatt de med störst behov av tandvård, främst äldre ochinvandrare, fått betala betydlig mer, sombefolkningens tandstatus kraftigt skulle ha försämrats.Vi moderater avvisade naturligtvis regeringens förslag, ochnu retirerar även regeringen från sin egen politik.I stället föreslår nu regeringen att den nuvarande tandvårdsförsäkringen fårfortsätta att gälla även . För att finansiera delar av den besparingsom det tidigare förslaget hade inneburit föreslås att högkostnadsskyddet höjsfrån 700 till från . Vi kan i detta läge biträdaregeringens förslag , eftersom det ligger i linje med vad vi moderaterredan förordat, dvs. att garantera ett gott skydd för de med störst behov avtandvård.För att utforma en ny tandvårdsförsäkring föreslås att en utredning tillsätts.Det är anmärkningsvärt att regeringen ånyo väljer att utreda frågan omtandvårdens framtid. finns förslag på förändringar somregeringen sagt sig biträda.Nu när regeringen ändå väljer att utreda frågan anser vi att det är viktigt attutredningen ges klara och tydliga direktiv. Vi anser att utredningen börstudera vårt förslag som i korthet innebär att det införs en självrisk på3 och därutöver ett gott högkostnadsskydd med begränsadsjälvrisk för att skydda personer med stora tandvårdsproblem. Vi anser vidareatt det i ett sådant förslag också bör ingå fri prissättning upp tillhögkostnadstaket, dvs. Den fria prissättningen bör omfattasåväl vanlig behandling som tandtekniska produkter. Vidare bör frågan om ettbonussystem för de patienter som följer tandläkarens råd om tandhygienstuderas.Utredningen bör arbeta så att förslag på förändringar enligt ovan kan träda ikraft den 1 januari 1999.Vissa statsbidrag inomäldre- och handikapp-områdetSå sent som föreslog regeringen att anslagettill sjukvårdshuvudmännen för insatser inomhandikappområdet skulle omfatta totalt711 . Dessa medel skall enligt regeringensförslag och beslut utgå till följande: stimulansbidrag till habilitering och rehabilitering statsbidrag till rådgivning och stöd statsbidrag till tolktjänst stimulansbidrag till specifika utvecklingsinsatser inom habiliterings-och rehabiliteringsområdet, samt stimulansbidrag till utvecklingsinsatser inom hjälpmedelsförsörjningenI förslaget till budget skrev regeringen följande omdessa anslag:Socialstyrelsens årsrapport över handikappreformen visar att det pågått ettintensivt arbete i landstingen för att starta projektoch verksamheter som tilldelats bidrag. Nya metoder och arbetssätt harprövats och en hel del nytänkande har kommit fram, - - - Bättre kunskap ompå vilka områden och för vilka grupper behoven av utveckling ochsamordning är störst behövs dock för att resurserna skall kunna kanaliserastill de rätta områdena.På motsvarande sätt visar - - - att stimulansbidragettill utvecklingsinsatser inom hjälpmedelsområdet lett till ökade kunskaper omhjälpmedlens betydelse för personer med funktionshinder, ökadbrukarmedverkan och förbättrad samverkan mellan landsting och kommuner.Denna beskrivning av vad dessa medel har använts tillföranledde regeringen att konstatera följande för 1997:Regeringen bedömer att de handikappinriktade stimulansbidragen har haft enpositiv effekt på utvecklingen av verksamheterna. Projekt har kommit igång isyfte att minska olikheterna i landet när det gäller tillgång på habiliteringochrehabilitering. Bättre kunskap om eftersatta grupper behövs emellertid hoshuvudmännen för att resurserna skall hamna rätt.Efter denna argumentering föreslog regeringen att711 skulle anvisas till detta stöd för defunktionshindrade. Man gav iuppdrag att följa användningen av dessa statsbidrag.Bara några månader senare anser regeringen att stödet till habilitering,rehabilitering och tolktjänst för funktionshindrade skall minskas med nästanhälften, eller med . Utan att ange ett enda skäl slår mansåledes sönder det man för bara ansåg varit positivt, som gettökad kunskap och stimulerat till ny verksamhet till gagn för landetsfunktionshindrade. Vi är medvetna om att stimulansbidragen enligt tidigarefattade beslut skulle försvinna i och med utgången av . Menregeringen har ju själv i sitt budgetförslag konstaterat vilkenbetydelse dessa extra medel har haft. Dessutom har uppföljningen visat att deprojekt och den verksamhet som bedrivits med hjälp av dessa pengar påvisatbrister och problem, som enligt vår mening bör innebära ett incitament tillförbättringar. Av de 300 miljonerna är avsatta för projekti enskild regi. Utan någon som helst förvarning skall sålunda även dessaenskilda projekt avvecklas. Att säga att de frivilliga organisationerna ärlurade är att uttrycka sig milt.Vi har tidigare kritiserat regeringens politik gentemot de funktionshindrade.Det har gällt försämringen av reglerna för assistans enligt LSS och LASS.Det gäller förslaget om avskaffande av rätten till avlösning enligtsocialtjänstlagen, och nedan avvisar vi också regeringens förslag attövervältra finansieringsansvaret för de första enligt sammalagar.Vi moderater kan inte acceptera en politik som innebär att de som har störstbehov av vård och omsorg konsekvent får se sin trygghet allt mer urgröpt.Om nu regeringen anser att dessa medel givit positiva resultat måste manställa sig frågan varför regeringen då vill halvera dem och därmed i praktikensätta stopp för de funktionshindrades möjlighet att leva ett så normalt liv sommöjligt. Särskilt kritiska är vi eftersom verksamheterna givit positiva resultatoch avslöjat brister.Eftersom regeringen i tilläggsbudgeten inte med ett enda ord förklarar vadsom är bevekelsegrunden för denna minskning, kan vi moderater inte annatän konstatera att regeringen helt medvetet anser att de funktionshindrade nuskall klara sig själva, isoleras och passivt förtidspensioneras. Det är enpolitiksom vi aldrig kommer att acceptera. Mot den bakgrunden avvisar viregeringens förslag på minskning av anslaget B 1 Vissa statsbidrag inomäldre- och handikappområdet.Vissa frågor om personligassistansÄnda sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde ioktober 1994 har den försökt att försämra den av denborgerliga regeringen genomförda handikappreformen. Den1 försämrades den i ett första steg dågränsdragningen mellan personlig assistans och kommunalaoch landstingskommunala stödinsatser förändrades, vilketinnebar en försämring särskilt för de funktionshindradebarnen. Vi avvisade detta och föreslår också i en annanmotion att denna försämring rivs upp.Det har förekommit uppgifter om att regeringen i föreliggande propositionskulle komma med ytterligare försämringar av rätten till personlig assistans.Uppenbarligen har regeringen dock delvis lyssnat på den kritik som bl.a.kommit från oss moderater och föreslagit att rätten åtminstone inte nu skallförändras. Däremot föreslår regeringen ett par andra förändringar. Dels vadgäller beräkningen av timersättningen för den personlige assistenten, dels vadavser finansieringsansvaret för de första 20 timmarnas assistans.Vad gäller det första, dvs. beräkningen av timersättningen, menarregeringen att den bör schabloniseras och fastställas till ett visst belopp medmöjlighet till viss ökning efter särskild ansökan. Ett av skälen till detta ärattdet har visat sig att den del av timersättningen som skall bekostaadministrationen av den personlige assistenten varit för hög. Ersättningen föradministration har i t.ex. kommunerna finansierat även annan verksamhet.Detta var definitivt inte syftet med reformen. Det är en situation som inte äracceptabel, eftersom pengarna inte är kommunens, utan denfunktionshindrades som har rätt till den personlige assistenten. Att därförjustera beloppet kan vara ett sätt att komma till rätta med detta. Men vi anseratt en justering bör avvaktas i väntan på resultaten av regeringens egenarbetsgrupp, vars uppgift är att just långsiktigt säkra assistansreformen.Enligtuppgift har gruppen inte ens sammankallats än.Med anledning av vad vi sagt ovan anser vi att regeringen bör få i uppdragatt särskilt följa kommunernas hantering av ersättningen för de personligaassistenterna och se till att dessa redovisas på ett godtagbart sätt, särskiltvadavser den del som skall täcka de administrativa kostnaderna.Den andra delen av förslaget kring assistansersättningen handlar om attflytta över delar av ansvaret till kommunerna. Tanken är att kommunernaskall ha finansieringsansvaret för de första . Först efter dessa20 timmar tar staten och det finansiella ansvaret.Det finns flera invändningar mot detta. För det första vore det djuptolyckligt om huvudmannaskapet delades upp så som regeringen föreslår. Enav grundtankarna bakom LSS och var just att begränsa antalethuvudmän och därmed minska risken för att enskilda funktionshindradehamnade mellan stolarna. På snart sagt alla andra områden inomsocialpolitiken har man gått från delade huvudmannaskap till ett samlat. Mankan bara nämna ädel- respektive psykädelreformen som två tydliga exempelpå detta. Att gå i motsatt riktning vad gäller handikappreformen tror vi voredjupt olyckligt.Ett annat skäl till att vi avvisar förslaget om att överlåta de första20 timmarna till kommunerna är att det riskerar att innebära att defunktionshindrade förlorar rätten att välja sin egen assistent, en av reformensabsoluta kärnpunkter. Denna oro har också uttryckts av flera handikapp-organisationer. Genom rätten att välja egen assistent har mångfalden inomhandikappområdet ökat väsentligt. Runt om i landet finns såvälbrukarkooperationer som privata företag som startat för att administrerasystemet med de personliga assistenterna. Funktionshindrade som erhålliträtten till assistans uttrycker närmast enhälligt att denna nya reform, medmöjlighet att själva välja assistent och vem som skall ha arbetsgivaransvaret,har inneburit att man känner att man fått ett nytt värde som människa. Det ärdärför viktigt att denna rätt inte rubbas.Kommunernas hantering av ersättningen för de personliga assistenter därman har arbetsgivaransvaret visar också att man från kommunalt hålluppenbarligen ser ersättningen som en av många andra inkomstkällor. Detfinns många konkreta exempel på att kommunerna inte redovisat kostnadenför administrationen för assistansen och där det vid kontroll avförsäkringskassan har visat sig att de handikappade gått miste om "sina"pengar.Den tredje invändningen som kan riktas mot regeringens förslag är riskenför att kontinuiteten i assistansen bryts. I propositionen skriver interegeringen någonstans om hur den funktionshindrades rätt att ha en ochsamma assistent, oavsett vem som har finansieringsansvaret, skall lösas. Ärdet meningen att kommunen t.ex. skall vara ansvarig för av enassistents lön och staten för de andra ? Eller skall man ha enassistent för de första och en helt annan för de övriga timmarna?Vi befarar att regeringens förslag kommer att innebära ökad byråkrati ochökat krångel för den enskilde funktionshindrade. Även arbetssituationen förden personliga assistenten blir svår om tanken är att han eller hon t.ex. skallha två arbetsgivare.Det är också anmärkningsvärt att regeringen föreslår att kommunernaendast skall kompenseras till en del av vad förändringarna kostar. Enligtförslaget erhåller kommunerna i kompensation, samtidigtsom det förändrade finansieringsansvaret totalt kommer att kostakommunerna , dvs. ett underskott för kommunerna pånästan , vilket inte är acceptabelt.När föreslog att kommunerna skulle ha ansvarför de första avvisades detta av flertalet remissinstanser,eftersom man såg fördelar med att endast en huvudman var ansvarig förbeslut och administration av assistansen. Några nya skäl för att kommunernaskall ha delar av ansvaret presenteras heller inte av regeringen. Mot denbakgrunden avvisar vi regeringens förslag och vidhåller att staten skallbehålla finansieringsansvaret.Bilstöd till handikappadeRegeringen föreslår att anslaget för bilstöd minskas medtotalt . Skälet till neddragningen är attstödet inte utnyttjats upp till den nivå som förväntats. Vi haringen annan mening än regeringen. Däremot anser vi attregeringen bör få i uppdrag att noga följa utvecklingen påområdet och återkomma till med eventuellaförändringar om behovet skulle öka igen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direktiv till utredning om en ny tandvårdsförsäkring,2. att avslår förslaget att inom utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg minska anslaget B 1 Vissa statsbidrag inomäldre- och handikappområdet i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avvakta en schablonisering av assistansersättningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av hanteringen av assistansersättningen,5. att avslår förslaget att överföra delar av finansieringsansvaretför assistansersättningen till kommunerna i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av utnyttjandet av bilstödet.