mot · GL02Sk21 · 1997-10-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:10 Skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar, m.m. Den ekonomiska brottsligheten utgör ett av de allvarligaste och mest svårbemästrade slagen av kriminalitet. Den drabbar såväl enskilda som näringsliv och samhälle. Den snedvrider konkurrensen och förrycker förutsättningarna för näringslivets verksamhet och utveckling. Ekobrottslighet i form av miljöbrottslighet rubbar de ekologiska förutsättningarna för kommande generationer. I en undersökning av revisorer, som redovisades år 19941, visar revisorerna på stora brister när det gäller samhällets insatser mot ekobrottsligheten. För myndigheternas del handlar det bl.a. om brister i fråga om samordning, kompetens och arbetsmetoder. Som den största bristen framhålls den splittrade myndighetsstrukturen och bristen på en samlad styrning av myndigheternas verksamhet. Utifrån revisorernas rapport har regeringen utarbetat en strategi mot ekobrott som bl.a. har behandlats i . Strategin innehåller ett brett åtgärdsprogram som omfattar såväl lagstiftning som andra åtgärder. de gröna ställer sig bakom en effektiv strategi mot ekobrottsligheten. 1.1 Vad händer med rättsäkerheten Olika utredningar går mycket fort fram i sin iver att bekämpa ekobrottsligheten vilket har lett till olika förslag som inte kan anses väl utarbetade och som riskerar att urholka rättssäkerheten. Detta visar inte minst den massiva remisskritiken. Utmärkande för dessa förslag är att skattemyndigheterna på olika sätt ges utökade befogenheter. Som exempel kan nämnas , som föreslår att skattemyndigheterna skall få rätt att kontrollera punktskattliga varor med stöd av tvångsåtgärder. Man föreslår även att myndigheterna skall få tillgång till tullens spaningsregister, polisregister och en rätt till samkörning. Två utredningar föreslår bl.a. omvänd bevisbörda. I ett betänkande av föreslås omvänd bevisbörda vid näringsförbud och i en annan utredning föreslås omvänd bevisbörda vid förverkande. I ifrågavarande proposition om skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar föreslås bl.a. att skattemyndigheterna skall kunna ta över polisens uppgift att utreda skattebrott och bedriva kriminalunderrättelseverksamhet samt spaning mot skattebrottslighet. En mycket viktig fråga att ställa sig och som inte gjorts är hur allmänheten uppfattar de föreslagna förändringarna. Kommer allmänheten att lita på att det finns en klar gränsdragning mellan skatteutredning och skattebrottsutredning? anser att det finns en stor risk för att allmänhetens förtroende för såväl skattemyndigheterna som brottsutredande myndigheter kommer att minska om förslaget genomförs. de gröna, som ställer sig bakom regeringens ställningstagande budgetproposition att inrätta en ekobrottsmyndighet, avstyrker regeringens förslag att inrätta särskilda skattebrottsenheter inom skatteförvaltningen. Vi anser det inte lämpligt att vid sidan av en ekobrottsmyndighet inom åklagarväsendet bygga upp en konkurrerande organisation på ekobrottsbekämpningens område inom skatteförvaltningen. Detta skulle innebära en olycklig splittring av ansvaret för ekobrottsbekämpningen. Ansvaret kommer, om godkänner regeringens förslag, i så fall delas av Riksåklagaren, och . Vi motsätter oss att skattemyndigheterna skall få gå utanför sin egentliga myndighetsroll för att arbeta också på det kriminalrättsliga området enligt rättsregler som är av annan art än de skatterättsliga. Om skulle godkänna regeringens förslag föreslår vi att lagen om skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar tidsbegränsas. Regeringen bör därför återkomma till med en utvärdering av lagen. Ett av huvudargumenten för att överföra skattebrottsutredningar från polisen till skatteförvaltningen är att man enligt regeringen undviker seriekopplade myndigheter. Förslaget ger emellertid inte den effekten. Eftersom skattebrottsenheten skall vara en från den fiskala verksamheten fristående del av skatteförvaltningen blir det i praktiken ingen skillnad mellan om ärendet överlämnas till polisen eller skattebrottsenheten. Regeringens argument håller således inte. Ett annat skäl som uppges till problemen i den nuvarande hanteringen av skattebrottsutredningar är att ett stort antal anmälda skattebrott blivit liggande outredda hos polisen. Varken betänkande eller regeringens proposition innehåller emellertid någon analys av orsakerna till att det förhåller sig på detta sätt. Orsaken till att skattebrottsanmälningar inte hunnit utredas beror, bl.a. enligt flera remissinstanser, troligen främst på bristande resurser. Det naturliga vore väl därför att se över existerande organisation och komma med förslag till förbättringar och framför allt ökade resurser. En huvudorsak till nuvarande problem är, enligt regeringen, att det finns kompetensbrister i utredningsorganisationen. Regeringen har i sammanhanget bortsett från det faktum att de rättsliga överväganden som måste göras i en brottsutredning på många sätt är av ett annat slag än de överväganden som görs i en skatteutredning. Man kan som ett exempel peka på att man i det straffrättsliga förfarandet tillämpar helt andra bevisbörderegler än inom beskattningsförfarandet. Dessutom bygger allt brottsutredande arbete på straff- och processrättsliga regler. För att man skall kunna styrka ett skattebrott krävs ofta också att man klarlägger en viss åtgärds civilrättsliga innebörd. Enligt mening framstår det som en bättre resursanvändning att tillföra de reguljära brottsutredande organen skatterättslig kompetens genom att personer med kunskaper på området biträder polis och åklagare som sakkunniga än att försöka ge personal inom skatteområdet kompetens inom alla de rättsområden som aktualiseras i den brottsutredande verksamheten. 1.4 Jämförelsen mellan skatteförvaltningen och tullen haltar Som ett av de tyngsta skälen för förslaget pekar regeringen på de utredningar som görs inom . Denna jämförelse haltar betänkligt. Det förhållande att tullen vilket framhålls även av betraktas som en polisorganisation innebär enligt en avgörande skillnad mot skattemyndigheterna. är en fiskal organisation till vilken allmänheten är skyldig att lämna uppgifter och deklarationer. Det är viktigt att medborgarna med förtroende kan hämta information och lämna uppgifter till skattemyndigheterna utan att man med rätt eller orätt upplever att uppgifterna lämnats till en polisiär organisation. Erfarenheterna från brottsutredande verksamhet är således inte överförbara i alla avseenden inom ekobrottsområdet. Enligt regeringens budgetproposition skall inrättas som en åklagarmyndighet inom åklagarväsendet med särskilda uppgifter för att samordna och utveckla bekämpningen av ekonomisk brottslighet. tar över ansvaret för den operativa åklagarverksamheten mot ekobrott i de tre storstadslänen. För övriga län skall , under Riksåklagaren, samordna åklagarväsendets verksamhet rörande ekobrottslighet och även kunna ta över särskilt kvalificerade mål. Verksamheten skall bygga på en nära samverkan mellan åklagare, poliser och olika slag av specialister. Tyvärr dyker nu uppgifter upp om att allt inte står rätt till med den nya myndigheten. I en debattartikel införd i av överåklagare framgår bl.a. att , trots att den skall upprättas , ännu inte har något klart angivet arbetsområde. Syftet med att tillskapa en är att bl.a. få till stånd ett samlat grepp över ekobrottsligheten och att möjliggöra en enhetlig prioritering. Regeringens nuvarande förslag om skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar m.m. är ett betydande avsteg från den grundläggande syn som ligger bakom förslaget till en ny myndighet. Genom regeringens förslag om skattebrottsenheter kommer utredningsmetoder, prioritering, resursutnyttjande och brottsförebyggande verksamhet att utvecklas inom de organisationer som ansvarar för olika delar av ekobrottsbekämpningen. Ansvaret kommer inte att ligga samlat. Detta innebär alltså att den organisatoriskt sammanhållna ekobrottsbekämpningen som regeringen velat skapa med redan från början omöjliggörs genom förslaget om skattebrottsenheter. 2.1 de grönas förslag Det är uppenbart att ekobrottsbekämpningen måste effektiviseras väsentligt. Vi ställer oss med vissa undantag bakom de krav som ställer på framtidens ekobrottsbekämpning. Därutöver vill vi framhålla följande: Utgångspunkten för effektiviseringen av ekobrottsbekämpningen bör vara att denna skall åstadkommas inom ramen för nuvarande organisationer. Den brottsutredande och brottsbeivrande verksamheten skall uteslutande utövas av polis- och åklagarmyndigheterna, som ingår i rättsväsendet och är helt fristående från förvaltningsorganisationerna i övrigt. Brottsutredande och brottsbeivrande verksamhet skall organisatoriskt hållas åtskild från förvaltningen i övrigt. Ekobrottsbekämpningen kräver en bra lagstiftning. I stället för införande av nya kriminalunderrättelseorgan inom fiskala förvaltningsorgan bör skatteregler och redovisningsrutiner skärpas och/eller ytterligare ses över. Ekobrottsbekämpningen kräver resurser. I stället för att införa en ny organisation inom skatteförvaltningen, som enligt skall sysselsätta 250 personer och kräva en budget på , bör resurser satsas på befintliga organisationer genom utbildning och rekrytering. Den nya skall ges ett samlat ansvar över all ekobrottslighet, inklusive skattebrottslighet. 3 Skattetillägg vid periodiseringsfel Skattetillägg kan påföras om en deklaration blivit felaktig. Vid fel i mervärdesskattedeklarationen påförs skattetillägg av mervärdesskattebeloppet även om felet bara består i att avdragen mervärdesskatt hänförts till fel period, s.k. periodiseringsfel. Tyvärr är det så att nuvarande regler kan slå mycket hårt för olika företag. Regeringen föreslår därför att uttagsnivån på skattetillägg vid oriktig uppgift avseende bl.a. periodiseringsfel halveras. anser i stället att, i likhet med flera remissinstanser, skattetillägg vid periodiseringsfel avseende mervärdesskatt och punktskatter skall utgå endast i förhållande till den tid som felet omfattar. Skattetillägget bör sättas till per påbörjad månad, som mervärdesskatten ansetts betalts in för sent eller dragits av för . Härvid skall noteras att det första skattetillägget inte är avdragsgillt, dessutom utgår vid underskott på skattekontot en kostnadsränta som inte är avdragsgill, se skattebetalningslagen 19 kap. 7 §. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till lag om skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar jämte följdändringar i skattebrottslagen, sekretesslagen och förvaltningslagen, att , om yrkande 1 avslås, beslutar att lag om skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar tidsbegränsas, att , om yrkande 1 avslås, begär att regeringen till återkommer med en utvärdering av myndigheternas tillämpning av lagen om skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts, under rubrik 2.1 de grönas förslag om de krav som bör ställas på framtidens ekobrottsbekämpning, att beslutar att skattetillägg vid periodiseringsfel avseende mervärdesskatt och punktskatter skall utgå enligt vad som anförts i motionen. Den ekonomiska brottsligheten och rättssamhället.