ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Kr297 · 1997-10-06 00:00:00 — och det industrihistoriska kulturarvet I landets drygt 80-talet folkrörelsearkiv finns ett omfattande kunskapsmaterial samlat som belyser hur landet industrialiserades, hur folkrörelser, kultur och bildningsarbete växte fram. Materialet beskriver också hur de demokratiska idéerna får fäste och tillämpning i vardagsliv och arbetsliv. Åtskilliga 10.000-tals arkivbildare från hela landet har bidragit med sin del av industrisamhällets historia. Men ett mycket omfattande material återstår att samla in, dokumentera och tillgängliggöra och ständigt nya arkivbildare tillkommer. I folkrörelsearkiven finns således väsentliga delar av lokalsamhällets/regionens/nationens skrivna historia samlade, liksom betydande samlingar av foton, fanor och standar, filmer, affischer m m. Men här finns också de många eldsjälarnas insatser bevarade. Sektorn folkrörelser, föreningar, grupper av skilda slag täcker politiska, religiösa, fackliga och kooperativa organisationer, idrotts-, nykterhets-, handikapp- och samlingslokalägande organisationer, byggnads- och fastighetsföreningar, studieförbund, hembygds- och miljöföreningar, byalag etc. samlingar och arbetsmetoder ger såväl ökad bredd som fördjupning i sökandet efter kunskap om industrisamhället som livsform och om demokratins framväxt, utveckling och tillkortakommanden. samlingar är öppna för alla som vill delta i sökandet: organisationer och enskilda, universitet och högskolor, museer, folkbildning, offentlig kulturverksamhet och turism. Men de ekonomiska, tekniska och personella resurserna bestämmer villkoren för tillgängligheten. () vill genomföra en koncentrerad insats för det industriella kulturarvet. Den avses omfatta av såväl centrala som regionala insatser. En modern central kunskapsbas med utgångspunkt från befintliga och nytillkommande samlingar bland förbundets medlemmar behövs. Och som medlemmar finns dels det tidigare nämnda 80-talet arkiv, dels 100-talet folkrörelser och föreningar. Kunskapsbasen ska vara till hjälp och stöd för forskare och forskningsinstitutioner, organisationer och folkbildning, kulturliv och medier av olika slag. Översikter men även mera detaljerad information ska kunna förmedlas. De två regioner där en mera systematisk insats för det industrihistoriska kulturarvet bör göras är och , där tre landsting och ett 50-tal kommuner går samman i en ny regional konstellation: . Detta ger nya möjligheter till en koncentrerad, gemensam insats inom ramen för befintliga arkivinstitutioner, den nybildade kommittén Västsvenska förenings- och folkrörelsearkiven och andra intressenter. Att rädda och bevara det industrihistoriska kulturarvet är viktigt, varför regeringen bör beakta detta inför nästkommande budgetarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att bevara det industrihistoriska kulturarvet.
mot · GL02Kr298 · 1997-10-06 00:00:00 — tog konstnärer initiativ till gemensamma verkstäder för sitt arbete. finns ett tjugotal i landet, med olika specialiteter, alltifrån stenbearbetning till datorkunskap. Dessa konstnärernas kollektivverkstäder, som står öppna för yrkesverksamma konstnärer och konsthantverkare, ca 3000 medlemmar, är en förutsättning för mycket av den offentliga konstnärliga utsmyckning som vi har i vårt gemensamma samhällsrum. Enligt en undersökning som är gjord av KKV Riks (för konstnärernas kollektivverkstäder), har projektbidragen, som administreras genom BKF (Bildkonstnärsfonden) till kollektivverkstäderna, , sjunkit från att ha utgjort av BKF:s totala budget för projektbidrag till att bara utgöra ! Det vore rimligt att kollektivverkstäderna får samma villkor, och möjligheter att söka stöd för sin verksamhet hos , som konsthantverkskooperativen och t ex Stiftelsen . Verksamheten är ideell och icke vinstdrivande med professionell inriktning på konstnärers och konsthantverkares möjlighet till koncentrerat arbete och utbildning. Kollektivverkstäderna bör inordnas i gruppen Bild- och formområdet och anslaget ökas med till Kollektivverkstädernas projekt/investerings- och upprustningsbehov. KKV Riks, KRO (), landsting m fl har i samband med SOU1995:84 påpekat vikten av att värnar om sina konstnärsverkstäder, dels som något unikt internationellt och dels som en nationell resurs vad gäller den yrkesutövande bildkonsten och produktion av större utsmyckningsuppdrag. Tydliggör det statliga ansvaret Det är viktigt att och sinsemellan kommer fram till hur verksamheten skall stödjas. Det statliga ansvaret måste tydliggöras. skiljer sig de lokala stöden från kommuner och landsting kraftigt från region till region. I de allra flesta fallen är stöden ringa och bundna till driftskostnader. Verkstäderna är en nationell angelägenhet, som avspeglas i utställningsverksamhet, offentliga utsmyckningar, nationella konstnärliga projekt och kunskapsutbyten mellan svenska och utländska konstnärer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Konstnärernas kollektivverkstäder inordnas i gruppen Bild- och formområdet och därmed ges möjligheter att söka bidrag genom , att till ram, utgiftsområde 17 anslag D 5 Bild- och formområdet, för anvisar utöver regeringens ram.
mot · GL02Kr299 · 1997-10-06 00:00:00 — Sesam öppna museisamlingarna har i mångt och mycket varit ett lyckat projekt. Det är viktigt främst för bevarandet, dokumentationen och ökad tillgänglighet av kulturföremål men även för arbetslösa med museiutbildning som härigenom fått arbete inom . aktualiserar inte bara frågor om samlingarnas fysiska status, utan också om deras innehåll och vad de förmedlar. Kulturarvssektorn liksom forskningen och historiebeskrivarna har i det förflutna skildrat kulturarvet ur ett begränsat perspektiv. Kvinnornas historia har t.ex. fått stå tillbaka till förmån för männens, likaså för röstsvaga grupper i samhället. har oräkneliga fotosamlingar i vårt land som är intressanta ur många perspektiv. Klass, kön, kulturell bakgrund och generation är bilder som ger en spegling av dåtida liv som är otroligt viktiga för vår nutid. Just ur könsperspektiv är fotosamlingarna mycket intressanta på grund av yrkets förändring . Från början var yrket främst ett kvinnoyrke. Troligtvis berodde det på att dåtida fotoutrustningar var stationära och kvinnor oftare än män hade yrken de kunde sköta i eller i närheten av hemmet, på grund av barn och familj. När sedan fotoutrustningen blev mindre och tillät mobilitet blev fotografyrket mer ett manligt yrke. Med hänvisning till detta borde därför regeringen lägga fram förslag till foto-Sesam, dels på grund av yrkets intressanta historia men inte minst på grund av vad bilderna förmedlar. Det är även viktigt för vår samtid att få del av de fina fotosamlingar vi har och bevara dem för framtiden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till inrättande av foto-Sesam.
mot · GL02Kr300 · 1997-10-06 00:00:00 — I finns en av få bevarade teaterlokaler . I anslutning till teatern finns även ett teaterhistoriskt museum. Museiverksamheten tog sin början i en utställning på . En utställning där hela landsortsteaterns framväxt visades. Utställningen fick många besökare vilket visar det stora intresset både inom forskarvärlden, hos branschfolk samt hos den breda allmänheten. Gamla teatern med i har ingen möjlighet att utveckla eller ens bedriva någon verksamhet på grund av bristande ekonomiska resurser. De kommunala och landstingskommunala bidragen tillåter inte detta. Utan statligt stöd går det inte att bedriva någon verksamhet vid Teaterladan och det teaterhistoriska museet i . I samverkan med skulle Teaterladan i kunna utvecklas. Här skulle det kunna bedrivas kontinuerlig teaterverksamhet, dokumentation om teaterns framväxt i samt kurser och utbildning. anser att Teaterladan i är en institution av internationellt intresse. Vi föreslår därför att den skall ingå i anslags- och verksamhetsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Teaterladan i inom anslags- och verksamhetsområde.
mot · GL02Kr301 · 1997-10-06 00:00:00 — och sänds via satellit över för att kunna tas ned i norska kabel-TV-nät. planerar nu att sända digitalt via satellit över norra . Det kommer emellertid inte att vara tillåtet att ta emot signalerna i utan enbart utomlands. Det finns några procent av befolkning som inte har tillgång till kanaler eller tvingas hålla till godo med mottagning av låg kvalitet. Detta beror på att de bor i radioskugga av olika anledningar, såsom närhet till höga berg eller byggnader. De tvingas trots detta att via TV-licensen finansiera de kanaler de inte har tillgång till. Ett billigt och enkelt sätt att göra det möjligt för dessa hushåll att få tillgång till bra signalkvalitet vore att tillåta mottagning från satellit i . krävs regeringens medgivande för att ett programföretag ska få sända via satellit över . Regeringen har bara medgivit satellitsändning till utlandet. Detta leder till en försenad teknisk utveckling av digital TV samt till att tusentals hushåll ej får tillgång till de program de ändå tvingas betala för. bör därför upphäva regeringens möjlighet att styra programföretagens val av distributionsform. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar upphäva regeringens möjlighet att styra programföretagens val av distributionsform i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Kr304 · 1997-10-06 00:00:00 — Amatörkulturen har en mycket viktig funktion att fylla i samhället. Allas rätt till skapande bör stimuleras i kulturpolitiken. Genom delaktighet och eget skapande uppstår en process som har många andra positiva effekter. uppmärksammade att riksorganisationerna inom amatörkulturområdet realt sett förlorat stora delar av sitt stöd. har uppmärksammat detta i sitt budgetäskande vilket inte lett till några åtgärder från regeringens sida. Amatörkulturen är splittrad på flera håll i samhället. Det finns ett behov av försöks- och utvecklingsarbete i samspel mellan folkbildningen och amatörkulturorganisationerna samt att utreda amatörkulturens och det egna skapandets villkor från ett helhetsperspektiv. En sådan utredning bör bland annat undersöka betydelsen av egen skapande aktivitet för människors välfärd och utveckling. Intresset för folkmusik, världsmusik och folkdans är mycket stort . Folkmusiken är ett av de bästa instrumenten för att förverkliga integration av de kulturer som finns i . Folkmusiken är en dynamisk konstform och har under tidens lopp alltid influerats av impulser utifrån. Det är angeläget att folkmusiken uppmärksammas mer i vårt totala musikliv och får en ökande del av resurserna till musik såväl nationellt som regionalt och lokalt. Mötesplatser för folkmusik och folkdans bör stimuleras. Svensk folkmusik har också stora möjligheter att väcka intresse utomlands. Exportsatsningar på svensk folkmusik bör prioriteras. Sedan Svensk Folkmusikfond avskaffades har den traditionella folkmusiken förlorat allt sitt upphovsrättsliga stöd. Jag menar att det är angeläget att se över folkmusikens ställning inom upphovsrätten. En möjlig åtgärd kan vara att avsätta en del av en kommande kassettersättning till att utveckla icke skyddad världsmusik och folkmusik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om amatörkultur, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkmusik som exportvara, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkmusiken och upphovsrätten.1 1 Yrkande 3 hänvisat till LU.
mot · GL02Kr306 · 1997-10-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om årliga rapport till regeringen angående hur public service-uppdraget uppfyllts, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stödet till enskilda konstnärer i större utsträckning skall knytas till särskilda projekt eller bestämda konstnärliga uppdrag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Marionetteatern, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av dansutbildningen,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de kommunala musikskolorna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om länsmusiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Spårvägsmäns Musikkår, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stöd till musiklivets arrangörsled, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till produktion av svensk barnfilm. Skånberg (kd) 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 3, 4 och 8 hänvisade till UbU.
mot · GL02Kr502 · 1997-10-06 00:00:00 — Bidrag till allmänna samlingslokaler Det finns ett växande intresse för att söka samverkan i olika samlingslokaler i syfte att effektivare nyttja begränsade resurser som väsentliga välfärdskomponenter kan bibehållas och utvecklas. Denna utveckling är inte minst synbar när det gäller landsbygden och de mindre orterna. De allmänna samlingslokalerna, som företrädesvis utnyttjas och , utgör i många fall utgångspunkt för sådana lösningar. Det finns funktionella och ekonomiska skäl som talar för sådana lösningar. Samlingslokalföreningarna har i många fall svårt att själva klara av att rusta upp sina lokaler, och då kan lösningen vara en samlokalisering med t.ex. skola eller daghem. Det främjar ett effektivare lokalutnyttjande genom att exempelvis skolan kan använda samlingslokalen för undervisning och skolbespisning. På kvällstid har i sin tur föreningslivet möjlighet att använda skolans lokaler för samlingslokalverksamhet. Det finns ofta bättre utsikter att klara ekonomin genom samverkan drift-underhåll, ventilation, etc. Samlingslokalen har större möjligheter att fortleva genom att samordningsvinster uppstår. Förutsättningarna för samverkan finns vid såväl nybyggnad som ombyggnad. Ett samverkansprojekt förutsätter ett större deltagande från hela föreningslivet i processen. Det blir då många olika intressenter med i ett tidigt skede och lokalerna kan då väl utformas efter behoven. Resultaten bör bli en bra lösning med bred förankring i samhället. Ett samverkansprojekt innehåller ofta en central placering vilket i sin tur medför att tillgängligheten ökas och möjligheten att få mer hyresgäster och också därigenom få ökade inkomster. I ett samverkansprojekt kan flera verksamheter pågå vilket gör att det även ges ökade möjligheter för kontakter över generationsgränserna. Samverkan med andra parter förutsätter ofta att projektet måste genomföras med en snabb byggstart. Samlingslokaldelegationens nuvarande ordning där beslut om bidrag fattas innebär att den sökande kan få snabbare besked om bidrag än med den tidigare ordningen där ansökan placerades i en kö för bidrag. Ett flertal lyckade samverkansprojekt har genomförts och har också visat att det går att samarbeta med annan verksamhet utan att samlingslokalens själ går förlorad. Det anförda leder till följande slutsats. Regeringen bör i kommande budgetpropositioner vid medelsberäkningen under anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler inom utgiftsområde 17 beakta angelägenheten av att ett ökat utrymme skapas för bidrag till samverkansprojekt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till samverkansprojekt från anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler.
mot · GL02Kr503 · 1997-10-06 00:00:00 — Statligt stöd för att bygga allmänna samlingslokaler Allmänna samlingslokaler är en mycket viktig tillgång för samhällslivet och för att ge reellt innehåll åt de demokratiska fri- och rättigheterna. Genom att det finns allmänna samlingslokaler kan föreningslivet ges möjlighet att verka på lika villkor i ändamålsenliga lokaler. Tillgången till allmänna samlingslokaler är också en viktig förutsättning för att ett brett och mångsidigt kulturliv skall finnas i hela landet. Det finns ca 2 300 geografiskt väl spridda anläggningar med allmänna samlingslokaler, som tillhör någon av samlingslokalägande riksorganisationerna , , och . Behovet av samlingslokalanläggningar är långt ifrån tillgodosett. Detta visar bl.a. antalet ansökningshandlingar hos samlingslokaldelegation. Behovet av upprustning av samlingslokaler är stort. Dessutom bör lokalerna handikappanpassas så att de är tillgängliga för alla. Det är viktigt att bidrag lämnas till detta. Byggsektorn tillhör de branscher som drabbas hårdast vid en konjunkturnedgång. Arbetslösheten inom byggindustrin och byggmaterialföretagen är mycket stor. Nybyggande som upprustning av allmänna samlingslokaler är sysselsättningsintensiva verksamheter. En satsning inom detta område skulle ge många årsarbeten. Varje byggnadsarbetare genererar erfarenhetsmässigt dessutom ytterligare fyra årsarbeten för t.ex. byggmaterialindustrin, konsulter, arkitekter, transportföretag m.fl. Projekten i objektskö är påtagliga och reella. De är framtagna av lokala samlingslokalföreningar i samarbete med respektive kommun. Både genom föreningslivets eget engagemang och genom kommunala beslut om bygganslag och driftsstöd är projekten väl förankrade lokalt. De är även prövade av samlingslokaldelegation och uppfyller därmed kraven för att få statligt stöd om ramen inte lägger hinder för detta. Enligt uppgift är många mindre föreningsägda samlingslokaler i behov av medel för underhållsåtgärder för att bevara och vidmakthålla anläggningens funktion och standard och för att kunna vidga verksamheten i samverkan med andra. Det kan gälla om- eller tillbyggnad, behov av energibesparande åtgärder, såsom utbyte av direktverkande el, ny beläggning på yttertak, omläggning och/eller utbyte av el- och VVS-ledningar, fasadrenovering, fönsterbyte m.m. Ett obyråkratiskt hanterat statligt engångsstöd till mindre föreningsägda samlingslokalanläggningar skulle sannolikt ge snabb effekt för såväl byggindustrin som byggmaterialföretagen. En annan positiv effekt blir de långsiktigt minskade driftskostnaderna för t.ex. uppvärmning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det statliga stödet för om- och tillbyggnad av allmänna samlingslokaler.
mot · GL02Kr504 · 1997-10-06 00:00:00 — uttalade en riksdagsmajoritet att det skulle finnas starka skäl för att kasinospel skulle tillåtas i och att regeringen utan dröjsmål skulle pröva frågan i den riktningen. har resultaten kommit från en omfattande kartläggning av svenska folkets spelvanor, som låtit utföra. Förstudien omfattar 3 000 slumpvis utvalda personer i åldern och avslöjar att så många som av de tillfrågade har eller har haft problem med sitt spelande. Till detta kommer alla de som inte i undersökningen vill erkänna sin problematik. Mycket lågt räknat innebär det att minst 100 000 i landet är spelberoende. Omkring 30 000 svenskar kan betecknas som patologiska spelare, människor som ljuger, bedrar och till och med begår brott för att finansiera sitt spelande. Mot denna bakgrund måste ompröva sitt beslut att gå i riktningen mot att tillåta kasinospel i . För det finns det ett flertal tungt vägande skäl, såsom: att kasinon innebär en för svenska förhållanden ny spelform och spelkultur, och när utbudet ökar på detta sätt, kommer också antalet nyrekryterade spelberoende att öka. att förhoppningen att dessa kasinon ska undanröja det kriminella spelandet är grundlös. Allt pekar på att det absoluta flertalet av dem som besöker kasinon själva är kriminella. Till regelverket som föreslås för de nyinrättade kasinona hör att alla ska legitimera sig. Det kommer med all säkerhet att utesluta dessa. Inga professionella spelare kommer att övergå från illegala kasinon till de statliga. att kasinon innebär en snabbare och farligare spelform där man utan övre gräns kan spela bort oerhörda summor på bara . Låt oss jämföra en alkoholist och en spelberoende. Att gå från bingolotto till kasino för en spelberoende, är som att ersätta öl och vin för en alkoholist med starksprit. Utslagningen går fortare och brutalare. att enda redskapet att stoppa en spelberoende som håller på att spela bort hus och hem på en enda kväll blir samtal och att ge råd. Att rent fysiskt avhysa honom/ henne blir inte möjligt. En spelberoende i en aktiv fas går inte att stoppa med goda råd. att det är mycket osäkert om kasinoverksamheten kommer att få tillräcklig vinst och omsättning och om det finns underlag för kasinon. Ett underlag kommer i så fall att behöva skapas, och det kommer att innebära nyrekrytering av spelare inte minst i högre socialgrupper, med den klädsel och livsstil som är förknippat med kasinon, och en ökning av spelberoende, och en större och snabbare utslagning. Detta utan att det ens blir en god affär. Mot bakgrund av de nya forskningsrönen och dessa argument skulle det vara förödande med en introduktion av ett spel som kasino, med så stora insatser och så hög hastighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kasinoverksamet skall förbli förbjuden i . Skånberg (kd)
mot · GL02Kr505 · 1997-10-06 00:00:00 — buddhistiska samarbetsråd (SBS) fick avslag på sin ansökan om statsbidrag. I skrivelsen nämns bl.a. att för statsbidrag till trossamfund (SST) inte haft några invändningar vad gäller statsbidragsberättigande. Jag anser att förfarandet kring det upprepade avslaget är mycket anmärkningsvärt om man ser till religionsfrihetslagens utformning. Av den berörda religiösa minoritetsgruppen upplevs detta otvetydigt som diskriminerande från regeringen och från representanter från de etablerade religionerna gentemot dem som ej anses ha den rätta livsåskådningen. Invandrarnas kyrkor/tempel har en betydande samhällsfunktion. De tillhandahåller för sina medlemmar och andra betjänade det psyko-sociala och andliga stödet som särskilt behövs i den livskris som flykten till ett annat land innebär. Regeringen säger sig sträva efter en utökad integration. Detta kan inte åstadkommas så länge man inte respekterar utan kränker invandrarnas psyko-sociala och andliga identitet, genom att förvägra dem det stöd och de förmåner som de etablerade trossamfunden har. För att de buddhistiska organisationerna skall klara av att ge det stöd medlemmarna förväntar sig är det i hög grad en fråga om ekonomiska resurser för att kunna hålla lokaler och försörja deras andliga företrädare. Statsbidraget är ett nödvändigt kompletterande stöd och kan ses som minimal ersättning för den samhällsinsats trossamfunden utgör. Vad jag erfar består SBS av väletablerade medlemsorganisationer inom en av de största världsreligionerna. Rådet har sökt statsbidrag . Det är i högsta grad önskvärt att SBS får samma rättigheter som de statsbidragsberättigade trossamfunden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att behandla alla religioner lika även när det gäller ekonomiskt stöd.