ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Fö1 · 1997-10-06 00:00:00 — I Miljöstrategi för Försvarsmakten står det att läsa att För Försvarsmakten är det både ur miljö- och säkerhetssynpunkt viktigt att satsa på förnybara energikällor. Om energin kan produceras lokalt innebär det att Försvarsmakten blir mindre sårbar och att den negativa miljöpåverkan kan minska. Vilken typ av förnybar energi som man satsar på bör bestämmas utifrån lokala förutsättningar. I likhet med det civila samhället bör också ambitionen vara att minska energianvändningen. Detta måste omsättas från teori till praktik. Vi förväntar oss en redogörelse för hur arbetet fortskrider. 7.3 Miljöarbete på förbanden I motioner till värnpliktskongressen har värnpliktiga uppmärksammat det dagliga miljöarbetet på förbanden, eller av motionerna att döma, snarare bristen på det. Motionärerna tar upp att det slängs otroligt mycket överbliven mat ute i fält och på regementet, Det används en massa, för miljön dåliga, rengöringsmedel och att det lämnas skräp kvar i skogen efter övningar, speciellt engångsförpackningar. Tidningsinsamling vet många regementen inte vad det är för något, skriver också en motionär. Samma motionär föreslår att det skall finnas ett miljöombud på varje kompani, som då skulle vara ansvarig för att uppmärksamma miljöarbetet. Detta yrkande biföll . En annan motionär framhåller de miljöanpassningsåtgärder som har genomförts på , 1:a mekaniserade skyttekompaniet och som han anser skall genomföras på alla kompanier. Han framför att det bör upprättas en sopsorteringsstation på varje kompani, pengar som tjänas in på pant bör tillfalla de värnpliktiga genom t.ex. en gemensam kassa. Sopsortering bör givetvis genomföras på samtliga avdelningar och byggnader inom ett regemente eller motsv. Samordning av detta bör ske inom en sopsorteringsstation på varje regemente, en slags miljöcentral. Genom detta praktiska sopsorterande sprids kunskaper till befäl och värnpliktiga. Men det är också viktigt att lära ut förebyggande miljökunskaper målet är ju att minska på mängden sopor genom minskad konsumtion, inte bara att återvinna. Regeringen borde enligt vår mening ha redogjort i skrivelsen för hur Försvarsmaktens egen sektorrapport Det militära försvaret och miljön bör omsättas i praktiken ute på förbanden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anpassningsförmågan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ominriktning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informationskrigsföring, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om redogörelse för svåra påfrestningar på samhället, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om strategi för miljöarbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avvecklingsplan och slutdatum för blyad ammunition, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vindkraftsfrågan. Konfliktteori och fredsforskning, , 1986 World Military Expenditure and Arms Transfers 1996, .
mot · GL02Fö201 · 1997-10-06 00:00:00 — Den som utan att ha befriats från tjänstgöringsskyldigheten vägrar att fullgöra värnplikt kan dömas till ansvar för värnpliktsbrott enligt 5 kap. 39 § värnpliktslagen (1941:967). Straffet är böter eller fängelse i högst . Värnpliktsbrottet innefattar förutom totalvägran och vapenvägran även andra gärningar, t.ex. att en värnpliktig underlåter att lyda order från befäl eller att han på annat sätt åsidosätter sina åligganden. trädde vissa ändringar (prop. 1990/91:169, FöU9, SFS 1991:719) i kraft i VTL som syftar till att förenkla prövningsförfarandet vid ansökan om vapenfri tjänst. Lagändringen innebär bl.a. följande: Möjligheten att göra vapenfri tjänst betraktas alltjämt som ett undantag från den allmänna värnplikten. Ansökan om vapenfri tjänst skall innehålla en skriftlig försäkran från den värnpliktige rörande den personliga övertygelsen om bruk av vapen. En ansökan som görs från den militära inskrivningsprövningen och som innehåller den nämnda försäkran, skall alltid bifallas utan ytterligare utredning såvida det inte finns särskilda skäl att närmare pröva sökandes inställning. togs sammanlagt 592 personer in i . Året därpå ökade antalet till 659. anges att 374 unga män intagits på mot värnpliktslagen om vapenfri tjänst. Enligt kriminalvårdens statistik dömdes 169 till fängelse varav 103 enligt värnpliktslagen, 12 enligt lagen om vapenfri tjänst och 54 enligt lagen om totalförsvarsplikt (totalvägran). Den som avtjänar fängelsestraff för värnpliktsbrott placeras vanligtvis på öppna lokalanstalter där dygnskostnaden är . Vad domstolsförhandlingarna kostar har inte gått att få fram. Brott mot lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt (10 kap. 2 §), s.k. pliktbrott, är ett av de brott som ingår i betänkande över de brott som kan bli aktuella vid inrättandet av samhällstjänst som alternativ till fängelsestraff. Att samhällstjänst sällan eller aldrig utdöms beror på att det måste föreligga ett övervakningsbehov, vilket dessa skötsamma unga män inte har. Även om avsikten är att ett förslag som bygger på betänkande beräknas komma bör tiden vara mogen att avkriminalisera totalvägran mot värnplikt. Tyvärr ingick inte frågan om avkriminalisering i kommitténs uppdrag och förslaget om samhällstjänst för totalvägrare är ett sätt att förhindra att påföljden blir anstaltsvistelse. Alla som vill göra värnplikten får inte den möjligheten och försvarsledningen anser enligt tidningsintervjuer att dagens situation kräver ett mindre antal välutbildade soldater. Dagens pliktlagstiftning är anpassad till en situation då de flesta grundutbildades och bör skyndsamt ses över. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till en sådan ändring av lagen om totalförsvarsplikt att totalvägran kan avkriminaliseras, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av pliktlagstiftningen.
mot · GL02Fö204 · 1997-10-06 00:00:00 — AB skola i tillkom och är specialiserad på elproduktion. Jokkmokkskolan har tre huvuduppgifter. Den genomför nationella kurser och utvecklingsprojekt för landets vattenkraftsproducenter, utbildar totalförsvarspliktiga med civilplikt på uppdrag av och fortsättningsvis av samt driver eller medverkar i internationella projekt inom sitt kompetensområde. Skolan har 20 anställda, de flesta med mycket lång erfarenhet inom . Stora investeringar har gjorts för att elever skall kunna lära sig att manuellt och med automatik köra vattenkraftsbaserad elproduktion. disponeras i helt för utbildning och utan restriktioner ett 10 Mw vattenkraftsaggregat. har en 120-poängsutbildning i vattenkraftsteknik vid i påbörjats, där Jokkmokkskolans praktiska kompetens och resurser skall tillvaratas. En tredjedel av skolans verksamhet består i utländska projekt. Skolan har eller har haft verksamhet i , , , , och . Representanter från och har besökt skolan . De som tas ut med stöd av civilplikt utbildas som driftbiträden och ställverksreparatörer. lämnar i egenskap av elberedningsmyndighet utbildningsuppdrag till Jokkmokkskolan. tar man in 24 elever och 16 elever . Skolan har kapacitet att fördubbla elevantalet. Driftbiträden skall bistå maskinisten i ett vattenkraftverk med att köra och underhålla anläggningen. Uppgiften är aktuell under höjd beredskap, eftersom anläggningen då till skillnad från normalfallet måste vara bemannad dygnet runt. Utbildningen av ställverksreparatörer syftar till kunskaper och färdigheter som gör att en skadad anläggning snabbt kan repareras och fås i drift. Vid ett scenario där höjd beredskap är nödvändig eller vid total utslagning av automatiken skulle behovet av utbildad personal öka kraftigt vid landets alla vattenkraftverk. Enligt de uppgifter jag inhämtat, finns det inte möjlighet att bemanna samtliga om inte fler utbildas. Hälften av vår elproduktion kommer från vattenkraften. Det är utomordentligt viktigt att dessa kraftverk kan fungera, vad som än händer. Av den orsaken bör fler civilpliktiga tas ut för utbildning vid . bör därför ges i uppdrag att öka utbildningsuppdraget av civilpliktiga till Jokkmokkskolan för att klara vattenkraftsproduktionen även vid höjd beredskap eller annan tvingande omständighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad civilpliktsutbildning vid .
mot · GL02Fö205 · 1997-10-06 00:00:00 — En översyn av värnpliktslagen Att ha ett militärt försvar som bygger på folkflertalet är djupt förankrat hos det svenska folket och är en viktig grundförutsättning för det demokratiska samhället. En viktig del är folkförsvarstanken som bygger på allmän värnplikt. Men är värnplikten allmän? I en krympande militärorganisation och i ett försvar som tidigare byggde på folkflertalet men som bygger på en allt mer avancerad högteknologisk utrustning. Inställer sig frågan, vem eller vilka ungdomar kallas till allmän värnplikt? Enligt pliktlagen skall den mest lämpade tas ut för tjänstgöringen. Av de unga män som mönstrar placeras majoriteten i utbildningsreserven, vilket leder till att det sker ett urval av de unga män som kallas till värnpliktstjänstgöringen. I en artikel i kan man läsa att i och tas dessutom färre killar ut till värnplikt, jämfört med rikssnittet. Välkänt är att naturvetenskapliga och tekniska gymnasieprogram är överrepresenterade bland befälen. Enligt samma artikel kan man också läsa att det sker en social snedrekrytering i . Att studenter från de mer anrika stadsdelarna i högre grad plockas ut till militärtjänstgöring som befäl, vilket inte sker i samma utsträckning som med de ungdomar som genomgår yrkesorienterande linjer och är bosatta i våra arbetarstadsdelar. Ett folkförsvar måste bygga på ett genomsnitt av befolkningen och måste vara hela folkets angelägenhet. Misstro och tvivelaktigheter får inte uppstå om vem eller vilka som får ingå i den militära organisationen. Detta kan leda till att försvarsviljan och förtroendet för vårt militära försvar minskar hos den egna befolkningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en översyn av värnpliktslagen görs i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Fö206 · 1997-10-06 00:00:00 — Av lagen, 1994:1809 om totalförsvarsplikt, framgår av 10 kap. 8 § att har möjlighet att besluta att en person som tillhör ett visst religiöst samfund inte behöver inställa sig till värnplikt eller civilplikt. Av förordning 1995:238 framgår det vidare i 7 kap. 3 § att det religiösa samfund som avses är Jehovas vittnen, en sekt som kännetecknas av att den ställt sig utanför samhällets gemenskap, bl.a. deltar medlemmarna inte i allmänna val. var antalet totalvägrare 5060 , varav de flesta utgjordes av sektens medlemmar. I regel ådömdes dessa ett fängelsestraff. hade man således konsekvent vägrat att göra såväl militär- som civilförsvarsplikt. Medlemmarna i sekten valde i stället att gå i fängelse. Från myndigheternas sida ansåg man detta förfarande som meningslöst men departementschefen förordade den ordningen att regeringen från fall till fall skulle besluta huruvida en medlem av sekten skulle kallas in. framhöll att det ingav vissa betänkligheter att en viss grupp med hänsyn till sin religiösa inställning inte skulle inkallas till värnpliktstjänstgöring. Utskottet ansåg sig dock kunna tillstyrka att den föreslagna ordningen försöksvis tillämpades. Regering och riksdag valde att lagstifta om särskilda bestämmelser för Jehovas vittnen. Dock reserverade sig flera utskottsledamöter vid riksdagsbehandlingen, och debatten i frågan uppges ha varit livlig. Utifrån detta kan man dra slutsatsen att beslutet redan från start var omtvistat på principiella grunder. Nästa gång frågan blev föremål för utredning var genom vapenfriutredning. Betänkandet SOU 1977:7 Rätten till vapenfri tjänst föreslog ingen ändring i gällande ordning. I proposition 1977/78:159 som följde på utredningens förslag om ändring av lag 1966:413 om vapenfri tjänst, m.m. anfördes bl.a. att en genomgripande ändring av vad som gällde endast skulle medföra att antalet vägransfall ökade. godkände den förelagda propositionen. är ordningen den att en av regeringen underordnad myndighet, , beslutar om att den som är ansluten till Jehovas vittnen inte kallas in till värnplikt eller civilplikt. Handläggningen som sådan är utom min kritik. Det är i stället samhällets utveckling i stort som ytterligare har förstärkt de principiella tveksamheter som rådde redan från början. En översyn av nu gällande lag och förordning måste anses aktuell. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av lagen om totalförsvarsplikt.
mot · GL02Fö207 · 1997-10-06 00:00:00 — har det pågått en intensiv process bland svenska folkrörelseorganisationer för att utveckla metoder för fredlig konflikthantering och våldsförebyggande insatser. I detta sammanhang har det funnits diskussioner om civil fredstjänst, dvs. en personalpool av människor i olika åldrar (både kvinnor och män) som utbildade i ickevåldslig konflikthantering kan tjänstgöra i konfliktriskområden. En sådan fredstjänst skulle kunna utgöra ett viktigt stöd och en resursförstärkning till lokala fredsbyggande och våldsförebyggande initiativ. Civil fredstjänst kan därför användas både inom och i andra länder. Unga människor har både vilja och kapacitet att bidra till fredsbyggande och våldsförebyggande insatser. De bör därför kunna utgöra en del i den personalpool av människor som är utbildade och villiga att göra civil fredstjänst. Genom att rekrytera unga människor inom ramen för civilplikten och i samarbete med svenska folkrörelser ge erforderlig utbildning i konflikthantering och icke-våld kan statsmakterna på ett konkret sätt skapa förutsättningar för en svensk civil fredstjänst. De svenskar som så önskar och som genom ett lämpligt rekryteringssystem anses lämpade för uppgiften (här bör personlig motivation och mognad samt tidigare erfarenheter vara viktiga kriterier) bör alltså få göra sin plikttjänstgöring inom en folkrörelseorganisations konfliktförebyggande arbete. kristna råd (SKR) har framtagit en utbildningsplan för en tolv veckors utbildning som lämpar sig speciellt väl för människor i åldrarna (Empowerment for ; A Curriculum for Education and Training in Violence Prevention, Nonviolent Conflict Transformation and Peacebuilding), som kan användas i detta sammanhang. Flera års arbete med utbildning och träning av plikttjänstpersonal för tjänstgöring bl.a. i diakonalt och socialt arbete inom olika församlingar har gett svenska folkrörelser (däribland kan speciellt nämnas kristna ungdomsorganisationer) erfarenheter och kompetens som kan tas till vara och utvecklas. En svensk civil fredstjänst som alternativ till traditionell militärtjänstgöring bör kunna bli ett centralt element av en större satsning på utvecklandet av nya metoder för fredlig konflikthantering. Därför bör en försöksutbildning möjligt igångsättas. statsmakter skulle i samarbete med svenska folkrörelser genom ett sådant initiativ kunna lämna ett viktigt bidrag till hållbar fred. Detta förslag bör ingå i den översyn av den svenska totalförsvarsplikten som regeringen har aviserat. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förslaget om en svensk civil fredstjänst bör ingå i den aviserade utredningen om totalförsvarsplikten.
mot · GL02Fö210 · 1997-10-06 00:00:00 — För inte så länge sedan kallades större delen av årskullarna av unga män in till värnpliktstjänstgöring. är det inte så. kallas enbart delar av en årskull in och därtill kvinnor som anmält intresse för värnpliktsutbildning. som dessa förändringar skett har kraven på dem som kallas in stegrats avsevärt. Pliktlagen säger att de bäst lämpade skall kallas till värnpliktsutbildning. Utbildningens kvalitet har också utvecklats så att de som utbildas utöver rent militära färdigheter också får med sig kunskaper som de kan ha användning av i sin civila gärning. Att de som tas ut till värnpliktstjänstgöring gör en betydelsefull samhällsinsats är det ingen tvekan om. I jämförelse med flertalet kvinnor, i första hand, men även män som inte tas ut till värnpliktstjänstgöring, är de som fullgör värnpliktens insatser och uppoffringar alldeles enastående. Det är i denna belysning naturligt att samhället vidtar åtgärder som ger unga människor stimulans och motiv för att fullgöra värnplikt och att de tillerkännes den "status" de genom utbildningen erhållit. Detta kan t.ex. ske genom att låta utbildningen meritera till högskolepoäng. De flesta utbildningar som värnpliktiga får kan utan tvekan väl jämföras med annan poängmeriterad utbildning. Som exempel kan nämnas: flyg-, ledarskaps-, polis-, sjukvårds-, tekniker- och transportutbildningar. Likaså marinens alla utbildningar. Detta kan också ske genom att värnpliktiga, som t.ex. transportutbildas och under utbildningen kör både lätta och tunga fordon, ofta under extremt besvärliga förhållanden, erhåller civilt körkort som motsvarar den trafikutbildning de fått, dvs. körkort för t.ex. motorcykel, personbil, tung lastbil, buss o.s.v. Det är inte heller oskäligt att värnpliktiga får "betyg" som talar om vilken utbildning de genomgått och vilka kunskaper de tillägnat sig, så att deras blivande arbetsgivare kan bilda sig en uppfattning om utbildningens betydelse för den tilltänkta arbetsuppgiften. Om arbetsmarknaden förbättras kan värnpliktstjänstgöringen komma att konkurrera med fördelarna av att snabbt komma in på arbetsmarknaden. I det läget är det alldeles nödvändigt att åtgärder som stimulerar och motiverar de unga att göra värnplikt kan erbjudas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder som stimulerar och motiverar unga kvinnor och män att göra värnplikt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Fö215 · 1997-10-06 00:00:00 — mönstrar 52.000 ungdomar i . Av dessa är 3.000 invandrare, som man kan kalla första generationens invandrare. När de nya svenskarna vill göra sin värnpliktstjänst är det svårt. Enligt statistiken skrevs in för tjänstgöring av de ungdomar som tillhör gruppen första generationens invandrare. Motsvarande siffra för inhemska ungdomar är . Utifrån dessa sifferfakta kan man tänka sig att en viss selektering förekommer under mönstringen. Orsaker kan vara t.ex. den mänskliga faktorn, språket m.m. När man tittar närmare ser man att andelen som befrias av somatiska skäl är dubbelt så stor som andelen befriad av psykiska skäl. Jag tror att det skulle vara lämpligt att anställa utryckta soldater, med invandrarbakgrund, som mönstringsvärdar på värnpliktskontoren. Detta skapar trygghet i målgruppen nya svenskar. Det kommer att löna sig att alla, både den inhemska befolkningen och de nya svenskarna, gör sin värnplikt och man uppfyller också integrationsmålet att försvaret också anställer tjänstemän med invandrarbakgrund. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anställning av mönstringsvärdar på värnpliktskontoren.
mot · GL02Fö217 · 1997-10-06 00:00:00 — Reduceringen av försvarsmakten leder till att färre totalförsvarspliktiga inkallas till tjänstgöring, även mot bakgrund av den nya möjligheten att göra s.k. civilpliktstjänstgöring. Detta innebär att orättvisan i systemet blir alltmer tydlig i form av försenade studier och uteblivna inkomster för dem som fullgör plikttjänstgöring i någon form. De som inkallas enligt pliktlagar måste därför få denna tjänstgöring och utbildning meritvärderad. Kravet har tydliggjorts av både och . Ett flertal utbildningsmoment bör kunna betygsättas och mertivärderas både för arbetsmarknaden och för tillträde till högre utbildning. Som exempel kan nämnas utbildning inom olika teknikområden, samt ledarskapsutbildning för reservofficerare och värnpliktigt befäl. Andra sätt för samhället att visa sin uppskattning för fullgjord totalförsvarsplikt kan vara högre muckarbidrag och t.ex. möjlighet att ta körkort gratis . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om meritvärdering av plikttjänstgöring inom totalförsvaret.
mot · GL02Fö218 · 1997-10-06 00:00:00 — Att fullgöra totalförsvarsplikt är inte längre något självklart för den som är ung i . Allt färre arbetsgivare fäster någon större notis vid att den arbetssökande inte fullgjort sin plikt. Naturligtvis färgar det av sig att bara hälften av unga kallas till mönstring. Även kommer en minoritet av ungdomar att kallas in till tjänstgöring. Detta faktum gör att staten måste visa större respekt och ta större hänsyn till den minoritet som faktiskt tvingas in till tjänstgöring. Visserligen innebär givetvis plikttjänstgöringen en rad goda erfarenheter, men det handlar ändock om en social och ekonomisk uppoffring. Den tid är förbi då staten kunde kalla in medborgare till plikttjänstgöring utan att någon större motprestation förväntades. Efter en bra utbildning där den pliktige får lära sig ett yrke, akutsjukvård m.m. förväntas ett intyg som beskriver och bestyrker kompetensen. Något sådant ges inte . Att genomföra totalförsvarsplikt är ofta både en social och ekonomisk uppoffring. Det borde därför vara självklart att den som rycker ut får ett intyg som kan användas i kampen om jobb och studieplats. Av dessa skäl bör totalförsvarspliktiga som under grundutbildningen skaffar sig civil kompetens inom något område ges ett civilt utbildningsintyg som styrker denna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten till civilt utbildningsintyg.
mot · GL02Fö222 · 1997-10-06 00:00:00 — Datakaos hotar många myndigheter. Rubriken är hämtad från 970918 och refererar till en rapport från Statskontoret. Risken är stor att statliga myndigheter inte hinner ställa om sina datorer . Myndigheterna har inte kommit långt i sitt arbete. De är fortfarande inne i ett analysstadium. Enligt den kartläggning som gjordes var det av de tillfrågade som inlett ett arbete med att ändra datorernas programkoder. Endast 20 av 176 myndigheter har redovisat kostnadsberäkning. Sammanlagt uppskattar de 20 kostnaden till . Det blir per myndighet, vilket för de 176 pekar . Då har man ändå bara tittat på kostnaden för programmering. Många datorer kommer inte ens att starta p.g.a. felaktiga BIOS. Enligt en branschrapport ligger de flesta datorer köpta före av dem som köpts i riskzonen. har startat sitt arbete med att förbereda datasystemet inför . Denna enhet, tillsammans med flera andra statliga verksamheter, har förlagts till . Det verkar som om varje statlig myndighet skall uppfinna hjulet och rädda sin del från kaos. Med tanke på de enorma värden som står på spel föreslår jag att en nationell millenniegrupp inrättas i . Profilen passar väl in i Söderhamnspaketet och staden är väl lämpad då erfarenhet från arbetet redan finns i och med . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggning av en nationell millenniegrupp för statliga företag i .