mot · GL02U218 · 1997-10-06 00:00:00 — Barn i riskzonen i vårt närområde har oroande nyheter nått oss om att barn far illa i de baltiska staterna, i och de stater som hörde till . Övergångsperioden från det kommunistiska systemet till en marknadsekonomisk modell har socialt varit mycket påfrestande för många människor. På många håll hade det sociala systemet redan börjat falla sönder men har bristerna blivit allt tydligare. För att ge en bakgrund har vi i stor utsträckning tagit faktaunderlag från fjärde , i synnerhet dess sammandrag Children at risk in Central and Eastern Europe: Perils and Promises (1997). Där påpekas att en ekonomisk återhämtning nu är på väg i , i delar av sydöstra och i de baltiska länderna. håller förmodligen på att hämta sig från den värsta ekonomiska krisen men i andra delar av forna är övergångsperiodens svåra påfrestningar ingalunda över. Rapporten innehåller en rad demografiska faktorer, som är intressanta i sig som dödlighet, födelsetal, äktenskap och skilsmässa. Det kan vara svårt att belägga i vilken utsträckning dessa förändringar beror på underliggande ekonomiska och sociala faktorer. Dessa demografiska faktorer har utan tvivel påverkan på inblandade barns livssituation. Det gör dem mer sårbara i en redan utsatt situation. Kurvan för dödlighet har stigit brant i flera av länderna, allra brantast i , , och , de mest reformvänliga länderna. Förutom i märks dock en avmattning 1995 även om dödligheten i fortfarande ligger en tredjedel högre än 1989. Förändringarna gäller inte spädbarn och barn utan vuxna och då i synnerhet män. Detta är särskilt framträdande för och , där förväntad livslängd nu är , vilket är lägre än i och på samma nivå som i . För män mellan var dödligheten dubbelt så hög som 1989. Familjerna och hushållen har varit med om stora inkomstförsämringar. I de flesta länder i regionen med undantag av och har barnen påverkats i ännu högre grad än andra sårbara grupper som t.ex. gamla. Fattigdomen bland barn har ofta ökat en och en halv gånger mer än den allmänna fattigdomen. Även i de länder som relativt sett klarat sig bättre ekonomiskt lever en större andel barn nu i fattigdom. De flesta familjer lyckas förhoppningsvis klara av sin situation trots stora svårigheter så att inte barnen blir lidande. En viss ökning i barnmisshandel och skadligt barnarbete kan dock märkas. De barn i regionen, som drabbats av krig och blivit tvungna att lämna sina hem, hör till de mest utsatta. Tusentals barn har dödats i regionen och miljoner har utsatts för svåra lidanden på grund av krig. I f.d. har sju miljoner fått lämna sina hem, av vilka en tredjedel av dem är barn under 18. Miljöförstöring för med sig långvariga och allvarliga konsekvenser för hälsan. Eftersom barn håller på att utvecklas, är de känsligare för denna påverkan än vuxna. Miljöförstöringen i är skrämmande. siktade man mot snabb tillväxt utan hänsyn till de miljö- och hälsorisker detta innebar. I vissa länder har, trots vad som sagts, spädbarnsdödligheten stigit. I t.ex. har spädbarnsdödligheten ökat med två tredjedelar jämfört med . En förklaring är mödrarnas dåliga hälsa. Det finns också stora förändringar i dödligheten under fosterstadiet och den första levnadsveckan. Det finns en viss undernäring som visar sig i en ökning av smittsamma sjukdomar bland barn i några länder. Difteri och tuberkulos, dessa fattigdomssjukdomar har dykt upp igen, speciellt i , och . Det är oroväckande eftersom de var praktiskt taget utrotade. Det finns en tendens i att lägga över mer och mer av ansvaret för barnens hälsa på föräldrarna, där skolan har tagit ett ansvar. I t.ex. gick antalet undersökta barn inom skolsystemet ner från 600 000 till 300 000 barn . Nedgången i vaccinationer på grund av ekonomiska nedskärningar är också ett allvarligt problem. Familjesituationen har ändrats för många barn genom att en av föräldrarna dött och genom skilsmässa. I var det fler skilsmässor än ingångna äktenskap . En miljon barn blir involverade i en skilsmässa i de 18 länder som undersökts. Det är en ökning med 150 000 . Födelsetalen sjunker också. Dessa företeelser kan tyda på bristande framtidstro och osäkerhet inför morgondagen. En skarp stigning i födslar där modern är tonåring eller ensamstående kan noteras i flera länder. Även här ligger mycket högt. Föräldrar kan inte längre lita på att skolsystemet ger deras barn den utveckling de behöver. Familjer måste nu betala för det som var gratis grundläggande undervisning. Fattiga familjer har svårt att skicka sina barn till förskola. Det finns tecken som tyder på att många barn inte går i skolan på grund av att de skolkar, arbetar eller har problem i familjen. Från både i och i har så skrämmande siffror som 10 000 barn, som inte har någon ordnad och regelbunden skolgång, nämnts från olika håll. I uppges att av barnen inte finns i . Det rör sig om 100 000 barn i varje årskurs. Detta innebär förutom de stora problem en missad skolgång innebär för framtiden, både för det enskilda barnet och samhället, en ökad risk för barnet att fara mycket illa. Skolan innebär inte bara kunskapsutveckling men är i sig ett socialt skyddsnät, som kompletterar familjen. En grupp barn som lätt hamnar utanför skolsystemet, även om deras föräldrar och de själva gör allt för att de skall få gå i skolan, är handikappade barn. Som exempel kan nämnas en kvinna i , som på eget initiativ och med insamlade medel, startade en privat skola för att hennes handikappade son i skulle få gå i skola. Rökning, alkohol och narkotika utgör tilltagande problem i både . En undersökning i visade att drogproblem inte längre bara gällde gatubarn och hemlösa men att det gradvis höll på att bli normalt även bland högstadie- och gymnasieungdomar. Detta konstaterades för alkohol . använde regelbundet narkotika. Andra länder i området uppvisar liknande problem. Den hänsynslösa reklamen för tobak och alkohol, riktad mot länderna i , där även svenska företag deltar, gör inte situationen bättre. Brottsligheten var relativt låg . När den politiska och sociala kontrollen släppt, har brotten rasat i höjden.Ungdoms- och barnbrottsligheten har också skjutit i höjden. Övergången från skola till arbete är inte längre lika självklar. Tvånget var mycket större för dem som kom ut från en uppfostringsanstalt att fortsätta direkt på en kontrollerad arbetsplats. Mord begångna av ungdomar har ökat oroväckande i , och , särskilt 1994 och 1995. upplevde en femdubbling. Antalet mord begångna av ungdomar ligger åtta gånger så högt i och de baltiska staterna som i . En orsak kan vara att ungdomar här ofta är involverade i organiserad brottslighet. Risken för att barn också blir offer för svåra brott som sexuellt utnyttjande och även mord har ökat i hög grad. Speciellt utsatta är naturligtvis gatubarn och hemlösa, som är ett stort problem i flera av länderna men även de barn som varken har någon ordnad skolgång eller tillvaro överhuvudtaget, befinner sig i riskzonen. Läget på barnhem i var en chock för hela västvärlden, när landet fick insyn. Det var inte det enda land, där barn på institutioner for mycket illa. Det kunde gälla föräldralösa, övergivna och inte minst handikappade och utvecklingsstörda barn. Situationen är fortfarande långt ifrån tillfredsställande även om framsteg har gjorts på en del håll genom att man försökt sprida goda exempel. Det är faktiskt fler barn på institutioner i de länder som undersökts. 1 miljon barn finns på institutioner i 18 länder, en ökning på 50 000. Det innebär 1 barn på 100. Ett av problemen med att barn tas in på institution är att många av dem förlorar all kontakt med föräldrarna. Antalet barn , som tas in på institution, har stigit med så mycket som i , och och med otroliga i . Denna utveckling är oroväckande och går på tvärs mot den önskvärda. Listan på svårigheter och problem skulle kunna göras längre. Även om det i första hand är länderna själva, som måste ta itu med sina problem och förändra, kan vi inte vara likgiltiga för de stora svårigheter människor i vår närhet upplever. Inte minst barn som far illa måste vi beröras av. har ett omfattande bistånd, särskilt inriktat på vårt närområde. Det gäller i synnerhet förvaltningsbistånd och kunskapsuppbyggande. Vi försöker utveckla demokrati och institutioner på systemnivå för att bidra till förändringar som blir omfattande och hållbara. Detta är naturligtvis riktigt men vi kan , enligt vår mening, inte lämna så många utsatta barn åt sitt öde. En del socialt bistånd ges från och andra länders sida men när vi ser utvecklingen är det svårt att tycka att tillräckligt görs. En hel del ideella organisationer gör insatser på olika områden. har bl.a. varit aktiva i de baltiska länderna och byggt upp systerorganisationer. Med beaktande av att den akuta sociala situationen i vårt närområde i första hand i de baltiska staterna och kräver omedelbara biståndsinsatser, föreslår vi att dessa insatser finansieras med hjälp av de reservationer som uppstått i anslaget till Öst- och på grund av inställda Sidaprojekt. I syfte att medvetandegöra för en större allmänhet i vårt land de svåra sociala förhållanden som råder i vårt närområde föreslår att medel från Sidas informationsanslag används. Dessa skall i första hand användas till att stimulera svenska kommuner att starta vänortsprojekt och enskilda organisationer att öka sina sociala insatser med fokusering på barn och ungdom. Regeringen bör också inför det kommande budgetåret, då biståndet till Öst- och ska utvärderas, kartlägga och analysera de sociala behov som lyfts fram av och utifrån detta ange hur svenskt bistånd på effektivast möjliga sätt ska kunna användas till att förbättra den sociala situationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av Sidas informationsanslag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet inför kommande budgetår av en kartläggning av den sociala situationen i Öst- och , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av omedelbara hjälpinsatser i det svenska närområdet. Skånberg (kd)