mot · GL02Sf292 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 11, Ekonomisk trygghet vid ålderdom Stabiliteten i ATP-systemet har påverkats negativt av bl.a. den demografiska utvecklingen, den sviktande tillväxten och den ökande arbetslösheten. Pensionsutfästelserna har därför ifrågasatts alltmer. Behovet av ett nytt långsiktigt stabilt system växte fram. Riksdagsbeslutet om ett reformerat ålderspensionssystem var unikt. Den politiska enigheten över parti- och blockgränser var ovanlig. Överenskommelsen kunde naturligtvis inte ske utan kompromissanda. De fem ingående partierna fick ge och ta. Inslag som varit speciellt viktiga för oss kristdemokrater är bl.a. garantipensionen, rätt till barnår, rätt för makar att dela pensionspoäng och premiereserven. Efter riksdagsbeslutet tillkallades den s.k. Genomförandegruppen. Detta skedde inte enbart för att den skulle medverka i den fortsatta beredningen. Den skulle också vårda fempartiöverenskommelsen. Enigheten var en förutsättning för systemets trovärdighet. Den fortsatta beredningen har tyvärr dragit ut . Så många beslut är ännu utestående att osäkerhet har spritt sig bland människor. Orsakerna till tidsutdräkten och osäkerheten beror till stor del på regeringspartiets handlande. Partiet ökade på osäkerheten så sent som vid sin kongress . Det är beklagligt. Därför måste det med kraft framhållas att principöverenskommelsen om framtidens pensioner ligger fast. Överenskommelsen innebär att ingen del i uppgörelsen kan ändras utan att alla fem partier är överens. Det måste också slås fast att alla avgörande återstående beslut måste tas under innevarande . Det gäller intjänanderegler, ikraftträdande, utformning av garantipensionen, avgiftsväxlingen och premiereservsystemet. En viktig del i uppgörelsen och beslutet var premiereservsystemet, med ett spritt fonderat sparande. Tanken var att avgifterna valfritt skulle placeras av den enskilde bland många decentraliserade fonder. De ca som redan betalats in till premiereservdelen och placerats i Riksgälden bör fördelas på personliga konton, så att alla får besked om behållningen. Det skulle öka förtroendet för det reformerade pensionssystemet. Den socialdemokratiska regeringen får inte svika fempartiuppgörelsen och principbeslutet. avvisade en lång rad nedskärningar för pensionärerna, som regeringen föreslog i förra årets budgetproposition. Det gällde inkomstprövningen av folkpension i form av änkepension. Vi avvisade också sänkt kompensationsgrad från till i bostadstillägget (BTP) samt att fritidsfastighet skulle medräknas som förmögenhet vid beräkning av BTP. Vi avvisade också förslaget om förkortad omställningspension från . Trots mycket omfattande och berättigad kritik av inkomstprövningen av änkepensionen framhärdar regeringen med denna saneringsåtgärd som saknar motstycke vad gäller den indragning en enskild kan drabbas av. Regeringen är endast beredd att återta en av detaljerna i inkomstprövningen. Regeringen föreslår att inkomst av pensionsförsäkring och individuellt pensionssparkonto inte ska ingå i den årsinkomst som används för att beräkna änkepensionens storlek. Detta får så liten budgeteffekt att regeringen inte ens ökar ramen för anslaget. Vi kristdemokrater säger även fortsättningsvis nej till hela inkomstprövningen av änkepensionerna. Vi accepterar inte heller förkortningen av omställningspensionen från 12 . Därför anslår vi ytterligare totalt till anslaget för efterlevandepensioner till vuxna. Det är bra att regeringen återtar sänkningen till av kompensationsgraden i bostadstillägget, så att den åter kommer att uppgå till . Men vi avvisar att fritidsfastighet medräknas som förmögenhet vid beräkning av bostadstillägg. Kostnaden för statsbudgeten blir . Dessutom höjer vi pensionstillskottet till de sämst ställda pensionärerna med till en kostnad av för statsbudgeten 1998. Åren därefter blir kostnaden . Pensionärerna har fått dela saneringsbördan bl.a. genom en begränsad uppräkning av basbeloppet. Denna är kopplad till underskottet i statsbudgeten och avvecklas efterhand som underskottet minskar, låt vara med viss eftersläpning. Enligt prognoserna i budgetpropositionen kommer basbeloppet att räknas upp med hela KPI-förändringen 1999. Detta sker med automatik. Trots låg inflation har den begränsade uppräkningen gjort att pensionerna realt har minskat något. Dessutom har pensionerna , alltså , beräknats utifrån av basbeloppet, s.k. reducerat basbelopp. Vi kristdemokrater anser att när nu ekonomin förbättras är det rimligt att återställa pensionerna genom att avskaffa det reducerade basbeloppet. Vi tillför därför till anslaget A 1 Kostnaden utanför statsbudgeten beräknas till ca . Åtgärden ger hela pensionärskollektivet ökad köpkraft samt ökar kommunernas skatteintäkter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla avgörande beslut som återstår i pensionsreformen måste fattas under innevarande , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om redan inbetalda avgifter till premiereservdelen, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: 52 492 000 000 + 1 585 000 000 A 2 Efterlevandepensioner till vuxna + 595 000 000 A 3 Bostadstillägg till pensionärer 9 654 000 000 + 195 000 000 62 701 000 000 +2 375 000 000