mot · GL02A259 · 1997-10-06 00:00:00 — Det borde inte vara så då invandrare ofta har en hög utbildning och lätt borde få jobb. Tyvärr får invandrare oftast inte jobb inom det yrke de har en utbildning för. Istället hänvisas de till yrken inom andra områden där utbildningskraven är mycket lägre. Arbetsförmedlingar och arbetsgivare bör gemensamt ta itu med dessa problem och genom t.ex. informationskampanjer m.m. förmå fler att anställa invandrare. Det är viktigt att betona att många invandrare är en stor tillgång som företagare. I många grupper är företagandet högre än generellt i . Vi tror inte att invandrares företagsamhet kan ökas genom selektiva åtgärder såsom skattefria zoner m.m. Ett lyft för invandrarföretagsamheten kan vi även få om politik för fler jobb genom företagande genomförs. Det är också viktigt att invandrarföretag kan få en god tillgång till riskkapital. Ett växande problem är att nyanlända flyktingar och långtidsarbetslösa invandrare inte är välkomna hos arbetsförmedlingen. Många förmedlingar skriver helt enkelt inte in dessa kategorier av sökande utan de är hänvisade till socialbidrag. Måhända kan detta bero på att målet om en halverad arbetslöshet överskuggar allt annat. Regeringen föreslår en möjlighet för utomnordiska invandrare att få förlängt starta-eget-bidrag. Vi anser inte att denna åtgärd är lösningen på de problem som invandrare har på arbetsmarknaden, men vi är beredda att acceptera åtgärden på prov . Åtgärden skall därefter utvärderas. 6.9 Stöd till kvinnliga företagare Fler kvinnor måste ges möjligheter att få starta företag. är det så att bara en tredjedel av alla nya företag startas av kvinnor. Stödet till detta bör utgå till alla kvinnor som är långtidsarbetslösa och inte bara främst till dem som har jobbat i offentlig sektor. Även kvinnor med bakgrund i näringslivet har en utmärkt kompetens som måste tas tillvara. Det gäller att åtgärder och stöd som lämnas till kvinnor som vill bli företagare utformas på ett sätt så att man tar vara på och lyssnar på kvinnors förutsättningar och krav. Det är bra att fått utökade möjligheter att ge lån till kvinnliga nyföretagare. 7 Öka insatserna för de arbetshandikappade Oavsett konjunkturläge har de handikappade alltid en svår situation på arbetsmarknaden. De statliga insatserna för att stärka handikappades ställning är därför oerhört viktiga och bör alltid vara prioriterade. Att få möjlighet att utföra ett efterfrågat arbete ökar livskvaliteten enormt. Men ofta överdrivs svårigheterna som är förknippade med att anställa en person med funktionshinder. Information och enklare anpassningar av arbetsmiljön kan ofta räcka för att överbrygga hindren att få jobb. Arbetslinjen måste gälla även för handikappade. Förtidspensioneringar ska undvikas i största möjliga utsträckning. Både lönebidrag och anställningar inom har visat sig vara värdefulla lösningar för många handikappade. har under de senaste riksmötena prioriterat de arbetshandikappade. Vi har gått emot regeringens förslag om besparingar på och på anslaget för lönebidragsnivån samt försämringar i regelverket kring lönebidragsanställningarna. Vi gick emot regeringens förslag i dessa delar eftersom vi var övertygade om att försämringarna skulle slå hårt mot de arbetshandikappade. Tyvärr besannades våra farhågor snabbt. Under /96 gick det inte mer än förrän larmrapporter kom om att pengarna till nya lönebidrag var slut. Regeringen tvingades att lägga fram en proposition med extra till lönebidragsanställningar. Dessa medel tog dock slut och lyckades få igenom ett utskottsinitiativ i som innebar att extra resurser avsattes till lönebidragen för att stoppa de mest akuta varslen om uppsägningar av lönebidragsanställda. Det är positivt att regeringen nu insett att man inte kan spara pengar på dem som är lönebidragsanställda inom ideella organisationer. Det är nu viktigt att de arbetshandikappade även i fortsättningen får ett välbehövligt stöd. har därför i sitt budgetalternativ anslagit extra till stöd till jobb för arbetshandikappade och anställningar inom för jämfört med regeringen. Undersökningar har visat på att både lönebidragsanställningar och anställningar vid är mycket billiga om man jämför med alternativen a-kassa eller förtidspension som annars står till buds för de arbetshandikappade. Möjligheter till anställning med lönebidrag har vidgats så att även personer som ej är arbetshandikappade har erbjudits denna möjlighet till anställning. var positivt till detta när det gällde arbetslösa som fyllt . Men det är viktigt att påpeka att lönebidragsanställningar i största möjliga utsträckning måste vara en åtgärd för arbetshandikappade. När arbetslösheten bland de arbetshandikappade stiger måste denna anställningsform starkare renodlas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det stod tidigt klart att regeringens återställare på arbetsrättsområdet var förödande för företagsamheten. Det är nödvändigt att lagstiftningen måste förändras och moderniseras. Det går ej att ha en arbetsrättslig lagstiftning som är anpassad behov och arbetsmarknad. På arbetsrättsområdet visade sig dessvärre regeringens oförmåga allra tydligast. Det var sammanbrottet för som ledde till att den planerade sysselsättningspropositionen ej lades fram . Detta ledde i sin tur till att och andra partier fick agera och väcka frågan om en särskild riksdagssession . återstod bara den lagstiftning som regeringen länge var motståndare till. Men också då blev det många olika turer. Regeringen kom först överens med om en smärre, om än otillräcklig förändring av arbetsrätten. Efter kritik från LO backade Socialdemokraterna delvis från sitt första förslag och av den välbehövliga reformeringen av arbetsrätten bidde det bara en tumme. När propositionen om arbetsrätten kom så var det bra att man förlängde visstidsanställningen men dessvärre gjordes inget åt turordningsreglerna. En fortsatt reformering av arbetsrätten brådskar dock. Det vore därför bra att kunde fatta ett beslut om att ändra LAS och MBL så att lagstiftning återinförs i sin helhet. Lagtexten finns redan tillgänglig. Vad det gäller är bl a att möjlighet ges till undantag från turordningen i LAS för två personer. I MBL bör veto- och blockadmöjligheternas borttagande ånyo aktualiseras. 9 Personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna I varje proposition som berör arbetsmarknadspolitiken har det närmast blivit en tradition att regeringen föreslår tillfälliga personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna. Budgetpropositionen är inget undantag. Där föreslås under anslaget A 1 förvaltningskostnader till tillfälliga personalförstärkningar . Under anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder föreslås användas till tillfälliga personalförstärkningar. säger nej till dessa förstärkningar, särskilt som vi föreslår en mindre åtgärdsvolym än regeringen. Det finns inga skäl att ständigt anställa fler vid arbetsförmedlingarna utan att först analysera hur de tidigare använda medlen till detta har använts. Under har t ex 700 miljoner anslagits till detta syfte, men regeringen erkänner i budgetpropositionen att dessa medel inte kommer att ianspråktagas fullt ut. Under /96 anställdes 2 080 personer med dessa medel och är antalet 2 053. Propositionen bör därför avslås i dessa delar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitikens tre ben, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att målet för arbetsmarknadspolitiken måste vara att pressa ner den totala arbetslösheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundsynen på arbetslösheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfattningen av den traditionella arbetsmarknadspolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av mindre detaljstyrning från AMS av de lokala arbetsförmedlingarna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tjänstejobb, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompetensutveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitikens utformning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rörligheten på arbetsmarknaden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en konkret plan med insatser för att bryta den traditionella könsuppdelningen på arbetsmarknaden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadsutbildningen (AMU), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utförsäljning av , att hos regeringen begär förslag till förändring av regelverket kring arbetslivsutvecklingen (ALU) i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utvärdering av ALU, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om äldres arbetslöshet, att avslår regeringens förslag om s.k. generationsväxling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomars situation på arbetsmarknaden, att upphäver besluten om OTA, resursarbete och tillfällig avgångsersättning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utvärdering och uppföljning av den nya åtgärden utvecklingsgaranti, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om invandrares situation på arbetsmarknaden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av det förlängda starta-eget-bidraget till invandrare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till kvinnligt företagande, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de arbetshandikappades situation på arbetsmarknaden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att lönebidragsanställningar i första hand skall erbjudas arbetshandikappade, att beslutar i enlighet med vad som anförts i motionen om återgång till reglerna som gällde i LAS och MBL , att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning: A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder -7 250 000 A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade B 6 Bidrag till -7 600 000