mot · GL02N3 · 1997-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:176 Lag om kärnkraftens avveckling Motion till riksdagen1997/98:N3av m.fl. (m) med anledning av prop. 1996/97:176 Lag om krnkraftens avveckling Innehllsfrteckning1 InledningUppgrelsen mellan den socialdemokratiska regeringen, Vnsterpartietoch om en frtida krnkraftsavveckling har mtts med djupmisstro. Det beror framfr allt p att den freslagna politiken uppfattassom destruktiv. Att avveckla lnsam och miljvnlig elproduktion i ettlge nr brottas med rekordhg arbetslshet, sviktandefretagsklimat och stora strukturella problem r orimligt.Energiuppgrelsen str dessutom i strid med utslaget i 1980 rsfolkomrstning om krnkraften och bryter mot 1991 rs energipolitiskaoch 1993 rs klimatpolitiska riksdagsbeslut.Misstroendet kommer till uttryck verallt; svl bland vanliga medborgaresom bland fretag, organisationer, myndigheter och bedmare utanfrSveriges grnser. I opinionsunderskningar r tv tredjedelar av svenskafolket emot en avveckling av . Metallindustriarbetare-frbundets ordfrande har konstaterat att den frtida krnkraftsavvecklingen"r dlig fr miljn, tillvxten, jobben och den r dlig fr vlfrden. "Det r uppenbart att en frtida avveckling fr negativa konsekvenser bl.a.fr miljn, investeringsklimatet och industrisysselsttningen. Den svenskasamhllsekonomin pverkas negativt. Trots detta har inga bedmningar avfrtidsavvecklingens konsekvenser redovisats. Regeringen vgrar t.o.m. attmedge att direkta avvecklingskostnader kommer att drabba statsbudgetenoch skattebetalarna redan under nsta r.En viktig del av kritiken mot regeringens energipolitik gller denavvecklingslag som fresls i den nu freliggande propositionen. I praktikenanvnds lagstiftningsmakten hr som ett utpressningsmedel. Energiverens-kommelsen utlovar att regeringen "efter lagens ikrafttrdande"skall "fatta beslut om avstllning av krnkraftsreaktorerna Barsebck 1 ochBarsebck 2". bedriver regeringen frhandlingar eller samtal medreaktorernas gare. Ambitionen tycks vara att med laghotet tvinga SydkraftAB till en skenbart frivillig uppgrelse om att stnga Barsebck. S fr denlagstiftande makten inte utnyttjas!2 Avvecklingslagen2.1 Ofrenlig med viktiga rttsprinciperPropositionens avvecklingslag verensstmmer i huvudsak med detutredningsfrslag som tidigare i r remissbehandlades genomdepartementspromemorian Lag om krnkraftens avveckling (Ds1997:14). Av de knappt 40 remissinstanser som valde att yttra sig riktadesamtliga ngon form av kritik. En majoritet avstyrkte frslaget ellerriktade stark kritik mot enskildheter i detsamma. Lagfrslaget har vidareutsatts fr stark kritik i den allmnna debatten.Sammantaget innebr de brister som ppekats att frslaget inte kan lggastill grund fr lagstiftning.2.2 Strider mot proportionalitetsprincipenNr det allmnna gr ingrepp i enskildas intressen skall en s.k.proportionalitetsprincip tillmpas. Det gller svl enligt svenska somenligt av Europeiska domstolen fastlagda rttsprinciper.Proportionalitetsprincipen sger att det allmnnas intresse skall vgasmot den enskildes, vilket i detta sammanhang innebr att ett ingrepp iden enskildes gandertt endast fr ske om det allmnnas intresse vgertyngre och inget annat alternativ fr att tillgodose detta allmnna intressefinns n ett ingrepp i den enskildes gandertt.Avvecklingslagen skall enligt de riktlinjer fr energipolitiken somregeringen freslagit och godknt anvndas fr att stngaBarsebcksverket. Regeringen har emellertid inte visat att energipolitikensml inte kan tillgodoses genom en stngning av andra krnkraftsreaktorer, nmindre visat att stngningen av krnkraftsreaktorer ver huvud tagetuppfyller ett allmnintresse.Staten skulle likavl som att tvinga fram en avveckling av Barsebckkunna inleda en avveckling av ngon av de fyra reaktorerna i somstaten ger via . Att avvecklingen nd skall inledas iBarsebck motiverar regeringen med lokaliseringsskl.Detta motiv r dock bristflligt. I samband med frslaget till den s.k.tvreaktoravvecklingen p ansgs inte lokaliseringsfrgan hastrre tyngd n regionala sysselsttningsskl. D utpekades en reaktor iRinghals av framfr allt sysselsttningsskl och en reaktor i Barsebck avlokaliseringsskl. Valet av vilken reaktor som skulle stngas frst fick anst.Regionala sysselsttningsskl kan heller inte anses ha den tyngden att demotiverar konfiskation av privata kraftverk.Barsebcksverkets lokalisering har dessutom beaktats av () vid tillstndsgivningen och vid bedmningen avinnehavarens program fr skerhetshjande tgrder. Regeringensresonemang om betydelsen av befolkningsttheten i nromrdet (prop.1996/97:84) saknar underlag fr en annan bedmning n den som har gjortsav tillstndsmyndigheten.Lokaliseringssklet vger ltt i jmfrelse med de olgenheter som garnatill drabbas av. Dessa olgenheter har regeringen sjlvbeskrivit i den tidigare konfidentiella promemorian: "Bedmning avkonsekvenser fr och garen av ett beslut att stnga en avbolagets krnkraftsreaktorer". Promemorian upprttades den 15 januari 1997inom Nrings- och men har frst i september 1997kommit och nringsutskottet till del.De avsevrda nackdelar fr och staten vid en stngning iRinghals, som beskrivs i promemorian, har samma innebrd fr ABoch dess gare vid en avveckling av en reaktor i Barsebck. Dessakonsekvenser beskrivs ocks av i fretagets remissvar plagfrslaget.Det str mot denna bakgrund klart att det inte r lokaliseringen och drmedsammanhngande frgor som motiverar regeringens frslag, utan sdanaekonomiska skl som kan utlsas av Nrings- och handelsdepartementetspromemoria och i frlngningen drav partitaktiska skl.Propositionens frslag strider enligt Moderata samlingspartiets uppfattningmot proportionalitetsprincipen och br redan av detta skl avvisas avriksdagen.2.3 Det erforderliga allmnna intresset saknasSvl i den svenska grundlagen som i Europeiska konventionenangende skydd fr de mnskliga rttigheterna och de grundlggandefriheterna () stadgas att det skall finns ett preciseratallmnt intresse fr att intrng i enskild gandertt skall vara motiverat. Iregeringsformen anges att det skall vara ett "angelget" allmnt intresse.En stngning av krnkraftverk strider inte mot rttsliga principer om dettaallmnintresse r starkt och preciserat. finns i krntekniklagenen regel som gr det mjligt att stnga krnkraftsreaktorer om dessa inteuppfyller de skerhetskrav som stllts.I det freliggande lagfrslaget r emellertid allmnintresset varkenpreciserat eller analyserat. Frslaget utgr frn att den frsta reaktorn iBarsebck skall stngas och den andra senast den1 , enligt beslut att godknnariktlinjerna fr energipolitiken (prop. 1996/97:84).Regeringen har emellertid inte preciserat det angelgna allmnnintressesom gr att man senast vid just dessa tidpunkter mste stnga tv reaktorer.Frnvaron av en analys frn regeringens sida av denna frga tyder p att detsaknas sakliga skl, och drmed ett angelget allmnintresse, som kanmotivera en frtida avveckling av Barsebck.Det enda som sgs i lagen r att en avstllning skall syfta till att"stadkomma en ekologiskt och ekonomiskt hllbar energifrsrjning byggdp frnybara energislag". Nr det gller den frsta reaktorn i Barsebckfreligger detta allmnintresse alldeles uppenbart ej. T.o.m. enligtregeringens egna uppgifter skulle Barsebck 1 komma att ersttas med kadfossileldning.Det blir allts snarare s att de energipolitiska mlen, ssom de anges iriktlinjerna fr energipolitiken i prop. 1996/97:84, inte kan ns omavvecklingslagen stiftas och tillmpas. Svl graden av "kostnadseffektivsvensk energifrsrjning" som "pverkan p hlsa, milj och klimat"kommer uppenbarligen att frsmras i stllet fr att frbttras om en frtidakrnkraftsavveckling genomfrs.Sammanfattningsvis freligger ej ett allmnintresse som motiverar dekonfiskatoriska tgrder som avvecklingslagen syftar till.2.4 Kravet p att lagstiftning skall vara generell uppfylls ejEnligt de rttsliga principer som bestms av grundlagen skall alllagstiftning ges en generell utformning. Det innebr att lagar inte frstiftas fr beslut som avser endast ett enskilt fall. Ett annat krav r attlagen mste vara frutsebar och tydlig s att den som berrs av lagen kanfrutse dess tillmpning. ven om avvecklingslagen till sin formellaordalydelse synes vara generellt utformad uppfyller den i realiteten intedetta krav.Regeringens utfstelser och de av antagna riktlinjerna frenergipolitiken i prop. 1996/97:84 behandlar uttryckligen reaktorerna iBarsebck men inte alls vriga reaktorer. Det r drfr uppenbart attavvecklingslagen avser verksamheten vid just Barsebck. Detta frhllandestyrks ocks av innehllet i den tidigare nmnda, konfidentiella promemorianfrn Nrings- och handelsdepartementet.Avvecklingslagens formella kriterier fr stngning r mycket vaga, vilketmjliggr att lagen kan anvndas fr att uppfylla partipolitiska ml snararen andra ml. Det talas allmnt om att "reaktorns geografiska lge" och"andra srskilda frhllanden ssom lder, konstruktion och betydelse frenergisystemet" skall beaktas.Antingen innebr lagen ett dolt utpekande av ett bestmt fretags lagenligaverksamhet eller ocks r den p grund av sin vaghet en bristfllig juridiskprodukt.Det br ocks noteras att det endast r fr den andra reaktorn i Barsebcksom har begrt att f prva om frutsttningarna fr stngning ruppfyllda. Fr vriga reaktorer har inte begrt att f gramotsvarande prvning. Denna prvning pminner fr vrigt om ett slagsfrvaltningsuppgift fr , vilket i sig r olmpligt.Nmnda frhllanden, i kombination med det lnga tidsperspektivet fr enavveckling av en tredje reaktor, mste leda till slutsatsen att lagfrslagetenbart tillkommit fr att f till stnd en avveckling i Barsebck.ven om lagtexten vid ett formellt betraktelsestt skulle kunna anses varagenerellt utformad innebr frfarandet i praktiken att regeringen frskerkringg grundlggande normgivningsprinciper. Det r givetvis oacceptabelt.2.5 Frutsebarhet saknasLagfrslagets vaghet gr att regeringen ges obegrnsade mjligheter atthelt godtyckligt besluta om stngning av reaktorer. Det sker utan att desom skulle berras har ngon som helst mjlighet att frutse beslutengenom de anvisningar som lagen ger. Anvisningarna r s oprecisa attdet r fullstndigt omjligt att frutse vilken reaktor som frstkommer att berras frutom de bda reaktorerna i Barsebck. Drigenomtillgodoses ej rimliga rttsskerhetskrav.Som ppekats ovan har ingen "kontrollstation" avseende ngonannan reaktor n Barsebck 2.2.6 Strider mot expropriationsrttsliga principerFrslaget till avvecklingslag bygger p att beslut om upphvande avrtten att driva en krnkraftreaktor skall jmstllas med expropriation ochatt expropriationsrttsliga principer skall tillmpas p ett sdant beslut.Men i frslaget frngs tv viktiga principer inom expropriationsrtten,nmligen rtten till full ersttning och rtten att begra inlsen.Rtten till full ersttning r inte uppfylld genom att regeringen freslagitatt ersttningen skall bestmmas med utgngspunkt i antagandet att enreaktors livslngd r maximalt 40 r. ppekas i propositionen ochdess frarbeten uttryckligen att staten kan argumentera fr att ersttningenskall berknas enligt en kortare livslngd n 40 r. Dremot finns det ingenmjlighet fr en reaktorgare att argumentera fr stndpunkten attlivslngden r lngre n 40 r.Det saknas skl fr att bygga in en sdan obalans i lagstiftningen. Den gerstaten omotiverade processuella frdelar framfr en enskild part. Antagandetom livslngden strider ocks mot vad som r knt inom kraftbranschen ochmot ett tidigare uttalande av nringsutskottet (bet. 1987/88: NU 40 sid 41 f)att livslngden r minst 40 r.Ngra brande sakskl till varfr innehavaren inte skall f krva inlsen avreaktorn har inte heller frebringats av regeringen. Vid en frtidakrnkraftsavveckling vger sklen fr inlsen snarare tyngre n vidfastighetsexpropriation. Fr det talar ocks den omstndigheten att stngningav en reaktor vid ett verk i praktiken kan frsvra eller omjliggra frgaren att fortstta driften vid vriga reaktorer. Staten har mjlighet attverta den organisation som innehavaren har. Vidare kontrollerar staten demedel som avstts till rivning.2.7 Varseltid saknasFrslaget till avvecklingslag r ocks bristflligt drfr att reaktorgarnahelt saknar tid fr att vidta tgrder i syfte att minimera skadan av enframtvingad stngning. Redan om tre mnader tnker regeringen fattabeslut som innebr att ett brsnoterat fretag endast ytterligare sexmnader senare bervas rdigheten ver tillgngar i mngmiljardklassen.Trots frgans utomordentligt komplicerade art frelg s sent som fr ett rsedan inget annat underlagsmaterial inom n en fyrsidigpromemoria frn rttschefen vid . I denna promemoriaframhlls bl.a. att "ett definitivt beslut om avstllning av en viss reaktormste ocks fattas i s god tid att reaktorinnehavaren kan planeraavstllningen p ett rimligt stt". I en till denna promemoria fogat,ofullstndigt utkast till lagtext angav rttschefen denna varseltid till tre r.Det br framhllas att det ven inom ramen fr en sdan trerig varseltid romjligt fr en reaktorgare att hinna uppfra nya produktionsanlggningarsom ersttning fr dem fretaget frntagits rdigheten ver. frkortasfrvarningstiden fr den frsta reaktorn till mindre n ett halvt r. Fr vrigareaktorer finns ingen varseltid ver huvud taget. Berrda reaktorgare stllshrigenom infr en helt omjlig situation.Ocks i samband med remissbehandlingen framkom kritik mot avsaknadenav en preciserad varseltid. Regeringen har struntat i denna kritik med motivetatt de merkostnader som en alltfr kort varseltid skulle kunna innebra skulleersttas av staten. Detta mste betraktas som en frenkling avfrgestllningen, d det ven finns indirekta ekonomiska konsekvenser sominte r sjlvklart ersttningsbara. Sdana konsekvenser beskrivs bl.a. i dentidigare nmnda, konfidentiella promemorian frn Nrings- ochhandelsdepartementet om effekterna fr av en stngning avfretagets reaktorer.3 Lagfrslaget i vrigt3.1 Ofullstndigt sakgarbegreppFrslaget begrnsar rtten till ersttning till tillstndshavare och gare tillfastighet. Detta sakgarbegrepp r ofullstndigt eftersom ven andrasakgare, t.ex. ntoperatrer, drabbas av skada till fljd av stngning aven reaktor. Dessa brister i sakgarbegreppet ppekades redan underremissbehandlingen men har inte justerats i tillrcklig omfattning i detfreliggande frslaget. Med tanke p de stora vrden som str p spel rdet inte acceptabelt att oklarhet rder om frutsttningarna fr allaberrda intressenters rtt till ersttning.3.2 InstansordningenEnligt frslaget skall prvning av avstllningsbeslut enligt lagen ske iRegeringsrtten medan ersttningsfrgan skall prvas ifastighetsdomstol. D lagen r omstridd frn komplicerade rttsligautgngspunkter r det mrkligt att prvningen inte skall ske i ettsammanhang.3.3 Frhllandet till EG-rttenDen frtida avvecklingen av krnkraften r ett led i den av riksdagenbeslutade omstllning av energisystemet, en omstllning som venfrutstter ett antal andra tgrder som har beslutats eller mste beslutasav . En del av dessa tgrder berr EG-rtten och vad som rtilltligt enligt denna.Det gller srskilt vissa stdtgrder och skattelindringar fr denenergiintensiva industrin som aktualiserats genom uttalanden frn berrdastatsrd samt den statliga monopoliseringen av nytillkommandeutlandsfrbindelser fr elverfring i frslaget till ny ellag (prop.1996/97:136).Avvecklinglagen ingr sledes i en energipolitik som kan visa sig stridamot EG-rtten.3.4 stllning urholkasOklarheterna kring avvecklingslagen gller ocks kostnaderna fr enfrtida krnkraftsavveckling. Regeringen har inte gjort ngonuppskattning av kostnaderna fr en avveckling och n mindre angett hurdessa kostnader skall finansieras. Med tanke p dels de mycket storabelopp som aktualiseras, dels att frslaget till avvecklingslag bemyndigarregeringen att besluta att stlla av en reaktor rdet mrkligt att frslaget inte innehller en redogrelse fr hurfinansieringsfrgan skall lsas.Ett antagande av lagen innebr de facto att bemyndigarregeringen att stnga en reaktor i Barsebck oavsett hur stora kostnaderna frdetta blir. Bemyndigandet omfattar ven en stngning av alla andra reaktoreri med undantag av den andra reaktorn i Barsebck, oavsettkostnaderna fr detta.Att regeringen p detta stt ges oinskrnkta mjligheter att helt godtyckligtstnga reaktorer innebr en betydande verfring av beslutsmakt frnriksdagen till regeringen. stllning och mjligheter att pverkacentrala energipolitiska frgestllningar urholkas drmed.Om regeringen har fr avsikt att finansiera avvecklingen med tillgngar iVattenfall AB r detta en frga fr att ta stllning till, inte minstiperspektivet av att har givit uppgiften att svara fren vl fungerande energifrsrjning med lngsiktigt god lnsamhet ochavkastningsfrmga.4 AvslutningDen freslagna lagen och frfarandet vid dess tillkomst r ett utprglathafsverk. Avvecklingslagen verensstmmer enligt Moderatasamlingspartiets uppfattning inte med grundlggande principer som brglla i en rttsstat. Lagen liksom freslagen ndring av lagen 1984:3krnker den enskilda gandertten och riskerar att f stora negativaeffekter genom att rubba omvrldens tilltro till rttsskerheten i Sverige.Lagfrslaget br sledes avsls av . 5 HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att avslr regeringens frslag till lag om krnkraftensavveckling i enlighet med vad som anfrts i motionen,2. att avslr regeringens frslag till lag om ndring ilagen om krnteknisk verksamhet i enlighet med vad som anfrts imotionen.