mot · GK02Ub25 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet Enligt kommer det inom mindre än attbehövas 100 000 fler högskoleutbildade inom teknik ochnaturvetenskap än vad utbildningsväsendet förväntasexaminera. menar att andelenungdomar som väljer det naturvetenskapliga programmetmåste öka väsentligt och att målet bör vara istället för nuvarande . I har fleraföretag mycket stora problem att rekrytera personal medteknisk kompetens. Detta trots en hög arbetslöshet, inteminst bland ungdomar.Industrisamhället övergår nu till något nytt som vi ännu inte kan veta vadvi skall kalla. Några saker vet vi dock. Vi behöver teknik , bådeden vi känner och den nya vi bara kan ana. Industrisamhället försvinnermen inte industrierna. Många nya produkter och produktionsformer växerfram. Det som kännetecknar det nya är ett högre teknikinnehåll vilket ökarkraven på utbildningsväsendet. Om fortsätter att tappa i tekniskkompetens i förhållande till många andra länder i världen minskar vårförsörjningsförmåga och därmed välfärd och solidaritet. Miljöproblemen kanbara lösas med ett ökat naturvetenskapligt och tekniskt kunnande, både hosexperter och politiker och bland befolkningen i dess helhet.I regeringens utvecklingsplan för det kommunala utbildningsområdet ärkopplingarna otydliga mellan utbildning och arbetslöshet samt mellanutbildning och miljöproblemen. En utvecklingsplan måste prioriterautbildningar inom teknik och naturvetenskap och ange hur kommunerna skallstimuleras att öka intresset för dessa områden i hela kedjan förskola -grundskola - gymnasieskola - högskola - arbetsliv.Chefen för har redovisat att långtidsarbetslösheten varierar mycketmellan olika gymnasiala utbildningsvägar. Teknik och naturvetenskap gerlättare jobb än många andra utbildningar. Ett liknande mönster finns förhögskoleutbildningarna. Regeringen har tagit fasta på dessa förhållanden ochgjort satsningar som NT28-48 med särskilda studiestödsförmåner och byggtut basåret i högskolan som omfattar över 5 000 studerande per år.Men det är knappast lämpligt att göra sådana satsningar efter år.Dels blir det mycket dyrt, dels uppfattas det som orättvist, men framför alltkanske unga studenter undviker att läsa teknik på egen bekostnad om de troratt det förr eller senare kommer att dyka upp en sådan här betald utbildning.Det är naturligtvis bättre att göra rätt från början, dvs göra den tekniskaundervisningen i förskolan, och på gymnasiet så intressant attdet blir helt naturligt att fler ungdomar söker sig till tekniska studier.I den nya läroplanen för ökar lyckligtvis utrymmet förnaturvetenskap och teknik. Den enskilda skolan - och eleven! - har ett stortmått av frihet att forma undervisningen. Både elever och skolor kan väljaeller välja bort teknik och naturvetenskap. Docent har visatatt över hälften av de elever som har begåvningsmässiga förutsättningar förhögre studier i teknik och naturvetenskap väljer bort dessa ämnesområden(, /). Nyckeln till förändring är deungas intresse. Den svenska skolan bygger på elevernas intresse. Det ärintresset som påverkar hur mycket en elev studerar, inlärningsresultaten ochvalet av studieinriktning. Tyvärr är vår kunskap om hur intresse uppstår ochutvecklas bristfällig. Forskning skulle behövas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att utveckla och ta vara på ungdomarsintresse för teknik och naturvetenskap.