mot · GL02Fö340 · 1997-10-06 00:00:00 — I propositionen föreslår regeringen att försvarsområdesstaben i läggs ned, varvid det blivande bildar ett försvarsområde, med stab i . Förslaget innebär att ledningen för marin verksamhet längs hela och ledningen för territoriell verksamhet i kommer att finnas på ett ställe och ledas av samma chef. Båda uppgifterna är var för sig omfattande. I en krissituation krävs marin och territoriell ledning. En svår uppgift att klara av för en chef. Av denna anledning har en annan lösning valts i . MKO leder marin verksamhet och fösvarsområdesbefälhavarna i Fo 44 och Fo 43 leder territoriell verksamhet. Motsvarande problem finns i västra , varför en liknande uppdelning av ansvaret bör göras med en marin ledning, MKV, och en territoriell ledning, Fo 31 () och för , där de territoriella uppgifterna övertas av försvarsområdesbefälhavaren i . Detta bör ges regeringen till känna. För denna lösning talar även följande motiv: I Fo 35 finns en omfattande militär verksamhet i , och . Omfattande samverkan och samordning krävs för att rationellt och ekonomiskt kunna nyttja tilldelade resurser. C P 4/Fo 35 har denna uppgift. Fo 35 är rikets flygbastätaste område. Försvarsområdesbefälhavaren ansvarar för försvaret av basområdet, en uppgift som ställer stora krav på samverkan med civila delar av totalförsvaret. Samordningen i garnison inklusive är omfattande och fungerar bra . C P 4/Fo 35 är garnisonschef och samordningsansvarig. finns även en samordningspotential avseende stödverksamhet med F 7 . Personalstrukturen i garnison utgör en naturlig rekryteringsbas för fo-staben. En nedläggning medför att personal måste pendla till motsvarande staber i kommuner där naturlig rekryteringsbas inte finns (ex , ). En fördyring, som den personella obalansen förstärks i . kommer att omfatta knappt 50 kommuner med mer än 1,5 milj invånare, vilket utgör 1/6 av befolkning och infrastruktur. 27 hemvärnskretsar, 129 hemvärnsområden och ett stort antal frivilligorganisationer i övrigt innebär en mycket stor arbetsbörda. Även om samverkan med kommuner styrs upp av de utlokaliserade försvarsområdesgruppenheterna, måste försvarsområdesstabens breda stöd och kompetens utnyttjas. En stab, som tillika har att leda marin verksamhet längs hela , kommer att ha svårigheter att klara av att lämna ett bra stöd i detta stora försvarsområde. Regeringen framhåller betydelsen av en helhetssyn på hantering av hot och risker. Det innebär bl a att totalförsvarets resurser skall kunna medverka till att stärka förmågan att hantera svåra påfrestningar på samhället av skilda slag. Regeringen ger uttryck för en stark strävan att utveckla denna förmåga. Försvarsområdesbefälhavaren som territoriell chef har en mycket central roll i denna uppgift. Det kan knappast sägas vara i linje med regeringens intentioner avseende helhetssyn, att nu skapa detta ur territoriell synvinkel största försvarsområdet i landet, som samma chef skall leda marin verksamhet. Stabsmedlem(mar) ur en försvarsområdesstab i kan grupperas i , för att svara för den fortlöpande samverkan med . Av ovanstående framgår att en försvarsområdesstab i har många och viktiga uppgifter av samordningskaraktär att lösa. En försvarsområdesbefälhavare i kan leda territoriell verksamhet i hela , han kan helhjärtat ägna sin kraft åt denna uppgift, eftersom han till skillnad från C MKV ej har någon annan huvuduppgift. Inom det civila området har organiserandet av resulterat i en koncentration av olika civila myndigheter och samverkande organ till . Av denna anledning är det även sett från regionalpolitisk synpunkt rimligt att försvarsområdesstaben för grupperas i . Motiv såsom att försvarsområdesstaben måste vara i samma ort som är knappast giltiga i sammanhanget. Jämför med där staben finns i och i , motsvarande förhållande finns även exempelvis i , , och . Möjligheterna att rekrytera kvalificerade stabsmedlemmar är stora i , där stabstjänst blir en naturlig utveckling för officerare som måste lämna trupptjänsten. Eftersom de redan bor i blir det en billig lösning eftersom pendling ej behöver bli aktuell. Om beslutar enligt regeringens förslag blir konsekvensen att även , P 4, avvecklas. Detta eftersom regementet ej redovisas i propositionens sammanställning avseende grundorganisationens omfattning och lokalisering. Regementet stöder förbanden i och samt utbildar cirka 300 värnpliktiga. Regementet har 182 anställda, varav huvuddelen är civila. skall kvarstå i grundorganisationen med motsvarande uppgifter som , detta bör ges regeringen tillkänna. Arméns underhålls- och motorskola Försvarsmaktsgemensam utbildning i underhålls- och bastjänst. Regeringen anser att en försvarsmaktsgemensam enhet för utbildning i underhålls- och bastjänst skall organiseras inom Försvarsmaktens Halmstadsskolor. Verksamheten vid Flygvapnets basbefälskola i , underhållsdelen av Arméns underhålls- och motorskola i , Marinens bassäkerhetsskola i samt Flygvapnets väderskola i skall enligt regeringens mening flyttas till och inordnas i den nya enheten för utbildning i underhålls- och bastjänst. Regeringen anser att en försvarsmaktsgemensam underhålls- och basskola kommer att medföra flera fördelar för de berörda skolorna. Härigenom ges goda möjligheter att långsiktigt utveckla kompetensen inom området. Regeringen bedömer också att besparingar kan göras genom förändringen. Det är svårt att förstå vilka fördelar detta skulle innebära för de berörda skolorna eller försvarsmakten som helhet. För det första innebär redan de försvarsmaktsgemensamma organisationsenheter inom ramen för officershögskole- och krigshögskoleprogrammen som koncentreras till att nuvarande lokaler väl fylls upp. För det andra finns mycket begränsad kompetens i för utbildning i försvarsmaktens underhållstjänst. Den stora kompetensen i detta hänseende finns inom i . För att synergieffekter ska uppnås vid denna skola är det viktigt att den grupperas tillsammans med Motorskolan nära Trängkåren (T 2) i och nära Försvarsmaktens underhållscentrum. Detta motiverar att Arméns underhålls- och motorskola bibehålls i och utvecklas till Försvarsmaktens underhålls- och motorskola, detta bör ges regeringen till känna. Marinens intendenturskola har också utbildningsanordningar i som helt saknas i , varför också den skolans flyttning till är orationell och kostsam. Regeringen anser att motorutbildningen vid Arméns underhålls- och motorskola skall flyttas till och inordnas i nuvarande Arméns tekniska skola. Motorskolans flyttning till utreddes av FU 88. Härvid framkom att flyttningen skulle innebära c:a 1,5 miljoner i ökade driftkostnader . Synergieffekten med ATS har redan uppnåtts inom garnison med US, T 2, PB 9, P 4 och med Underhållsregementets miloverkstad. Teknikutbildningen omfattar inte vid någon kurs av kurstiden. Samverkan med Polisen, och övriga myndigheter och organisationer försvåras, vilket Polisen och har redovisat för regeringen. Utbildningsbetingelserna i och , där Motorskolan bedriver sin vinterutbildning, är sammantaget mycket bättre än i . Det är viktigt att skolorna inom underhållsfunktionen samordnas. Det bör dock ske på ett rationellt sätt utifrån både pedagogiska och ekonomiska utgångspunkter. Även om det skulle bli så att Försvarsmaktens underhållscentrum lokaliseras till bör FMUhC leda Försvarsmaktens underhålls- och motorskola eftersom FMUhC har den största fackkompetensen och de största synergieffekterna uppnås om stab och skola sammanhålls. 1996 godkände regeringens förslag att inrätta Försvarsmaktens försörjningscentrum. I sitt förslag hade regeringen inte tagit ställning till centrumets lokalisering men ansåg preliminärt att denna skulle vara . Försvarsmakten och har till regeringen lämnat ett förslag till hur vissa områden inom underhållstjänsten inom Försvarsmakten bör förändras. Förslaget innebär att Försvarsmakten ges ansvar för dirigering av förnödenheter (inklusive transportstöd), förnödenhetsredovisning, förrådsdrift, biluttagning och militärt fordonsregister, förplägnad utom för krigsmaterielanskaffning samt dokumentation (handböcker) inom underhållsområdet. Ansvaret för tillgångar och skulder samt redovisningen av reservmateriel och drivmedelslager skall fr.o.m. övergå till Försvarsmakten. Detta innebär att Försvarsmakten, som har stort behov av att ytterligare minska sin personal, istället utökar denna med ca 130 personer. Förslaget innebär i princip att FMV:Karlstad, Verkstadsadministrativt centrum (i ) och Arméns underhållscentrum slås samman och utvidgas till Försvarsmaktens underhållscentrum. Beslutet innebär en samordning av Försvarsmaktens uppgifter inom underhålls-tjänstområdet i fred och krig. Denna samordning var rationell med den tidens beredskapskrav. torde det snarare vara rationellt att lägga ut fredsunderhållsfrågor på civila myndigheter så att försvarsmakten kan koncentrera sig på sina primäruppgifter. Landshövding har i föreslagit att UhC skola, Arméns underhålls- och motorskola, ska delas och flyttas. Underhållsskolan flyttas till och Motorskolan till . Det innebär att de synergieffekter som har skapats mellan UhC stab och skolan försvinner. Mot denna bakgrund vore det mest rationellt att står fast vid sitt beslut att inrätta Försvarsmaktens försörjningscentrum med stab och skola (-or) preliminärt i , detta bör ges regeringen till känna. Verkstadsadministrativt centrum bör överföras till och bör kvarstanna i . Detta bör ges regeringen till känna. Propositionen innebär att beslut ändras. Syftet med beslut var främst att öka samordningen mellan armé-, marin- och flygstridskrafterna. Det står ingenstans talat om att syftet skulle kunna begränsas till att (enbart eller) främst samordna den bakre underhållsorganisationen som regeringen nu föreslår. Ett sådant delvis ändrat syfte förfelar inte bara regeringens och målsättning. Det gör också att rationaliseringseffekterna minskar. Det är just (ännu bättre ) samordnade studie- och utvecklingskostnader, materielkostnader samt funktions- och typförbandskostnader mellan armén, marinen och flygvapnet, som kan ge de stora besparingsmöjligheterna. Förslaget innebär att verksamhet som tidigare lagts utanför Försvarsmakten nu återförs trots att den säkerhetspolitiska utvecklingen varit fortsatt gynnsam försvarsbeslut och att Försvarsmakten ytterligare krymptes försvarsbeslut. Att då föra tillbaka verksamhet till Försvarsmakten är en utveckling som går i fel riktning. Beslutet innebär en ändring av försvarsbeslut när FMV:Karlstad fördes utanför Försvarsmakten. En ryckighet i planeringen som inte inger förtroende. Beslutet står också i strid med den s.k. , där strävan bl.a. var att minska försvarsmakten och öka de civila delarna av totalförsvaret. Jämför utvecklingen inom ansvarsområde. Om utländska jämförelser ska göras kan det vara lämpligt att studera utvecklingen inom försvarsmakt. Istället borde man undersöka om inte ytterligare verksamhet inom försörjnings- och underhållsområdet kan läggas ut utanför Försvarsmakten. Man kan också överväga om inte VAC och underhållsregementena kan föras till FMV, en organisation och arbetsmodell som tidigare tillämpats. Detta bör ges regeringen till känna. Det skulle leda till att ca 4 000, huvudsakligen civila tjänstemän, kunde föras ut ur Försvarsmakten till den civila myndigheten . Med en justering av ekonomisystemet skulle också ca 500 miljoner i anslag till underhållsregementena kunna bokföras på totalförsvarets civila myndigheter, ytterligare en lösning som är önskvärd utifrån politiska och samhällsekonomiska utgångspunkter. Regeringens förslag innebär också att Försvarsmakten inte kan koncentrera sig på primäruppgiften i krig och de uppgifter som åligger Försvarsmakten enligt försvarsbeslutet. Jämför rationaliseringsverksamheten inom näringslivet, t ex , där utvecklingen nu går i den riktningen att så mycket stödproduktion (motsv) som möjligt läggs ut för att företaget med kraft ska kunna ägna sig åt primärproduktionen. FMV:Karlstad och VAC har en huvudinriktning på fredsuppgifter. bör man inte, som , av beredskapsskäl samordna freds- och krigsuppgifter. Fredsuppgifterna bör istället, där det är möjligt, läggas ut utanför Försvarsmakten. Regeringen skall besluta om tidpunkter för genomförandet av de föreslagna organisationsförändringarna och om organisationsenheternas benämningar. Beträffande genomförande av organisationsförändringarna anser regeringen att avvecklingen skall påbörjas direkt efter beslut och slutföras så snabbt som möjligt. Regeringen bedömer att de enheter som skall läggas ned kan utgå ur grund- och i förekommande fall krigsorganisationen före . Avvecklingsåtgärderna skall vara avslutade före . Motsvarande tidsförhållanden bör gälla som bortre gräns för övriga organisationsförändringar. Genom uppvaktningar från arbetstagarorganisationer m.fl. har det framkommit att Överbefälhavaren avser att tidigarelägga nedläggningen av UhC och starten av Försvarsmaktens underhållscentrum till . I beslut var tidpunkten satt till . Det är viktigt att denna tidpunkt fortfarande skall gälla, detta skall ges regeringen till känna. Det är inte skäligt att tvinga personal att byta arbetsplats från till c:a efter riksdagsbeslutet. Det blir inte heller på denna korta tid möjligt att rekrytera det antal marin- och flygvapenofficerare som skulle kunna ge Försvarsmaktens underhållscentrum en bra start. Det har som ett argument för den snäva tidsramen framhållits att övergången från FMV:Karlstad och VAC måste ske . Med dagens ekonomisystem och redovisningsrutiner vid halvårsskifte torde detta inte vara absolut nödvändigt. Om det ändå bedöms lämpligare torde det vara bättre att vänta med övergången till än att genomföra nu föreslagen forcerad övergång, som ger det nya verksamhetsstället en dålig start och innebär en okänslig behandling av berörd personal. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att försvarsområdesstaben för och försvarsområde grupperas i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör kvarstå i grundorganisationen med motsvarande uppgifter som , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Arméns underhålls- och motorskola bibehålls i och utvecklas till Försvarsmaktens underhålls- och motorskola, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låta skolutredaren återkomma med ett samordnat förslag rörande Försvarsmaktens underhållscentrum, stab och skolor med lokalisering i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låta eller en särskild utredare utreda konsekvenserna av att Verkstadsadministrativt centrum och eventuellt även underhållsregementena överförs från Försvarsmakten till den civila myndigheten , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att FMV:Karlstad bör kvarstanna inom , att beslutar uppdra åt regeringen att lägga ner Arméns underhållscentrum samt att Försvarsmaktens underhållscentrum upprättas med början .