ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sf224 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi har förutsättningar att göra till barnens århundrade. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om familjen som den grundläggande enheten i samhället,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om föräldrarnas självklara rätt att välja omsorgsform för sina barn,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att äktenskapet skall prioriteras som samlevnadsform,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten till tre års tjänstledighet i samband med barns födelse,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexibel arbetstid och jobsharing,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvaliteten inom den kommunala barnomsorgen,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den öppna förskolan,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rättvisa principer för stöd till barnfamiljerna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemarbetet, beslutar om införande av vårdnadsbidrag för vård av barn från , att beslutar om regler för barnbidrag i enlighet med motionens förslag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre kontroll inom föräldraförsäkringen, att beslutar i enlighet med motionens förslag om underhållsstöd, att beslutar om nya regler för internationella adoptioner i enlighet med motionens förslag.4 1 Yrkandena 1 och 3 hänvisade till LU. 2 Yrkandena 2, 6 och 7 hänvisade till UbU. 3 Yrkandena 4 och 5 hänvisade till AU. 4 Yrkande 14 hänvisat till SoU.
mot · GL02Sf225 · 1997-10-06 00:00:00 — Då sambolagen infördes var avsikten att i mycket juridiskt jämställa samboförhållandet med äktenskapet. Det finns dock brister i äktenskapslagstiftningen, där det förekommer men inte borde förekomma olikheter mellan äkta makar och sambor. I äktenskap mellan en pensionär och en yrkesverksam respektive i äktenskap mellan två pensionärer reduceras pensionen med per pensionär, medan pensionärerna i motsvarande samboförhållande får behålla hela sin intjänade pension. Således uppmuntras de gifta pensionärerna att skilja sig och istället leva som sambor för att få en bättre ekonomi. Detta kan inte vara rimligt. Självklart borde inte pensionen variera med civilstånd utan enbart vara relaterad till vad individen tjänat under sitt yrkesverksamma liv. Med hänvisning till det anförda hemställs att i enlighet med vad som anförts i motionen hos regeringen begär ändring av reglerna om pension till äkta makar.
mot · GL02Sf226 · 1997-10-06 00:00:00 — Samverkan mellan olika huvudmän välfärdssystem är jämfört med många länders suveränt och överlägset, men kan bli ännu bättre. En del människors behov är relativt enkla att tillgodose och av kortvarig karaktär. Sambanden mellan orsak, besvär och åtgärd är tydliga. Andra behov är omfattande och långvariga. Det vi ser är att allt fler människor har behov som är komplexa och sammansatta. Människor behöver insatser från flera olika kompetensområden och . Människor tvingas ibland till oerhört många kontakter i utsatta situationer. Olika yrkeskategorier är anställda vid olika myndigheter och i olika organisationer. De är anställda i välfärdssamhället med olika kompetens för att täcka den enskildes behov av vård, omsorg, rehabilitering och ekonomisk trygghet. De gör oftast ett mycket gott arbete. Undersökningar visar att anställda vid olika myndigheter upplever dubbelarbete, väntetider och oklar ansvarsfördelning. Vi måste bättre samla och optimalt ta till vara de resurser vi har. Vi måste bättre samla de resurser vi har för att dra nytta av de samordningsvinster som uppstår. har beslutat om inriktning av samverkansformer inom rehabiliteringsområdet. har också beslutat att samverkansprojekt skall ha en gemensam ram för åtgärder och insatser men att de ekonomiska besluten skall fattas av respektive myndighet/förvaltning. Regeringen föreslår i budgetpropositionen lagförslag såvitt avser att undanröja begränsningar i nuvarande lagstiftning för , socialtjänst och hälso- och sjukvården att delta i gemensamma samverkansprojektet. Regeringen föreslår också att , och skall ha som gemensamt mål att genom att främja samverkan inom rehabiliteringsområdet för att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser i syfte att underlätta för den enskilde att försörja sig genom eget arbete. Detta är ett viktigt steg i rätt riktning. Ett fåtal lokala försöksverksamheter med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst pågår. Jag anser det angeläget att fler försöksverksamheter kommer till stånd, varför utrymme bör ges för detta. De olika huvudmännen bör intresseras och uppmuntras samt tillåtas och uppmanas att lokalt genomföra olika typer av samverkansprojekt på försök. Initiativ bör tas för att motivera olika huvudmän att delta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att fler försöksverksamheter avseende samverkan mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård samt socialtjänst kommer till stånd.
mot · GL02Sf227 · 1997-10-06 00:00:00 — Bostadstillägget var tidigare kommunalt men är statligt. Utöver bostadstillägg från anslaget i statsbudgeten kan en kommun enligt övergångsbestämmelserna t o m lämna kompletterande kommunalt bostadstillägg som helt finansieras av resp. kommun. utbetalades sådant kommunalt bostadstillägg till 38 400 pensionärer. Anslaget för beräknas enligt prognosen underskridas med ca . Orsaken till detta är att antalet pensionärer med BTP minskar mer än beräknat. I många kommuner har man däremot en annan bild av läget. I stället för bostadstillägg kvitterar alltfler pensionärer ut socialbidrag. Det kan således stämma att antalet pensionärer med BTP har minskat, men kostnaderna har förts över till ett annat konto och belastar kommunens budget i större utsträckning än vad statistiken visar, då man ser enbart till BTP-utvecklingen. Kommunerna står inför en mycket stor uppgift att tillgodose behoven av vård och omsorg hos en åldrande befolkning . Det framgår i olika aktuella utredningar och rapporter. Landets kommuner möter detta efter bästa förmåga med effektiviseringar, organisatoriska förändringar och fortsatt utbyggnad av hemtjänst och särskilda boenden för äldre med stora vård- och omsorgsbehov. förstärks, samarbetet med sjukvården intensifieras osv. Gruppen äldre som behöver få socialbidrag eller nedsättning av äldreomsorgsavgiften ökar trots detta. Även med en fortsatt satsning på äldreomsorgen kommer majoriteten av pensionärerna att bo i eget boende och utan direkt stöd av kommunens äldreomsorg. Rimliga bostadsvillkor för de gamla är därför avgörande. Alltfler äldre söker socialbidrag eller får nedsättning av sin äldreomsorgsavgift. I många kommuner diskuteras just nu vad som bör göras. Ett sätt är att fortsätta betala ut socialbidrag till de pensionärer som inte har omsorg och som fått försämrade bostadstillägg och fortsätta att sätta ned avgifterna för dem som har äldreomsorg. Men det är en orättfärdig utveckling att pensionärer och handikappade i ökad utsträckning skall behöva bli beroende av socialbidrag. Låt oss i stället se till att det statliga bostadstillägget även fortsättningsvis kan kompletteras med ett kommunalt tillägg i de kommuner som anser detta vara det riktiga. Reglerna för BTP har ändrats åtskilliga gånger . Regeringen avser med anledning av de olika förslagen att se över regelsystemet vid inkomstprovning för BTP med beaktande av de förslag och krav som framförts . Det vore tillfredsställande om detta även kunde omfatta relationen mellan socialbidrag och det kompletterande kommunala bostadstillägget. Ett önskemål från flera kommuner är att man även efter 1998 får möjlighet att lämna kompletterande bostadstillägg, helt finansierat av respektive kommun. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de äldres möjlighet att få bostadstillägg i stället för socialbidrag.
mot · GL02Sf228 · 1997-10-06 00:00:00 — Sociala avgifter avseende arvode till god man infördes nya regler som påverkar huvudmannens skyldighet att betala arbetsgivaravgifter samt innehålla preliminär skatt på utbetalt arvode till god man. Ändringen innebär att om utbetalt arvode under inkomståret understiger skall den gode mannen själv betala de sociala avgifterna i form av egenavgifter. Uppgår ersättningen till eller mer för inkomståret är huvudmannen fortfarande skyldig att göra avdrag för preliminär skatt samt betala arbetsgivaravgifter. Det är överförmyndaren som fastställer storleken på arvodet och vem som skall svara för utbetalningen av arvodet. I de fall där arvodet utgår av kommunala medel betalar kommunen arbetsgivaravgift, i de fall där arvodet skall utgå av huvudmannens medel uppstår ett skatterättsligt uppdragsgivareuppdragstagare-förhållande. efter lagändringen löste överförmyndarna i landet kompensationen på olika sätt, i en del fall som en kostnadsersättning i andra fall genom förhöjd ersättning för att kompensera de sociala avgifterna. har på förekommen anledning påtalat att en kompensation som utgår till en ställföreträdare av en huvudmans medel alltid är att anse som en del av arvodet. De nya reglerna orsakar problem för överförmyndare och för de personer som åtagit sig uppdraget att vara god man. En reaktion från drabbad god man som av sitt arvode numera själv skall stå för de sociala avgifterna är att den ersättning som återstår inte står i proportion till det arbete som utförs. Det innebär också att rekryteringen av personer som är villiga att åta sig uppdrag som god man blivit svårare. En utredning om en lösning av de negativa konsekvenserna borde göras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda möjligheterna till en lösning av problemet med sociala avgifter avseende arvode till god man.
mot · GL02Sf229 · 1997-10-06 00:00:00 — Syftet med denna motion är att försäkringen borde ha andra parametrar än rent medicinska bedömningar. Tanken är att individen bedöms av en nämnd där förtroendeläkaren kan, motsvarande lagmannen i tingsrätten, vara kunskaparen. Nämnden i övrigt skall vara väl sammansatt av representanter från , arbetsförmedlingen och kommunen. Huvudansvaret för att verksamheten utformas från riktlinjer om myndighetssamverkan bör ligga på kommunen. I FINSAM-modellen slussas individen från vidare till arbetsmarknadsmyndigheter för att hamna hos den sociala myndigheten när inga andra åtgärder kvarstår. Det är kostnadseffektivare att ta hänsyn till samhällets totala kostnad än att diskutera enskilda myndighetskonton som ger människor en ovärdig behandling. Ge individen respekt och låt människor på lokal nivå i en nämnd ta ställning till om det finns eller inte finns arbete eller utbildning som hjälper individen vidare. Det är till fördel för individen och samhället att inte försöka återbörda individen med stora insatser och kostnader till något som inte leder vidare utan att det blir den sociala myndigheten som får stå för kostnaden och individen får en ovärdig behandling. I FINSAM-modellen talas det om kostnadsbesparingar på . Det är viktigt att titta på den totala samhällskostnaden som kanske blir högre med FINSAM än om individen sjukpensioneras från början. Det är betydelsefullt att identifiera dem som verkligen kan rehabiliteras till arbetsmarknaden och att ge dem allt stöd i en resursknapp tid. Varför ha kvar människor i overksamhet som det inte går att erbjuda arbete på den öppna arbetsmarknaden eller erbjuda utbildning som leder till arbete, i dessa fall krävs andra former av åtgärder och resurser. Ersättningen till de personer som av den föreslagna nämnden bedöms berättigade till sjukpension eller annan form av ersättning och som lyfts ut ur arbetsmarknaden skall finansieras fullt ut med försäkringspengar. På nivå bör individen erbjudas att delta i skyddad sysselsättning eller annan form av verksamhet för att aktiveras och inte stå utanför samhället. Även denna verksamhet skall fullt ut bedrivas som uppdragsverksamhet åt . Förslaget är en nämnd som har ett helhetsperspektiv innan åtgärder sätts in och som väger in olika samhällsfaktorer och får en bredare ram att fatta beslut ifrån. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ha ett helhetsperspektiv vid bedömning av ohälsoförsäkring.
mot · GL02Sf230 · 1997-10-06 00:00:00 — Organisationen arbetar med stöd och hjälp åt personer med omfattande läkemedelsberoende, men också genom preventivt arbete som innebär utbildning, faktaförmedling till myndigheter och allmänhet samt uppbyggande av ny kunskap genom en särskild databas. I takt med att läkemedelsberoendet har ökat har också Kilens arbete blivit allt viktigare. Kilen har erhållit pengar via de så kallade Dagmar-medlen. Dessa medel försvinner nu och risken är att man måste minska verksamheten påtagligt. Detta är allvarligt, eftersom det i förlängningen innebär att statens kostnader för de människor som får hjälp och stöd genom Kilen i större utsträckning kommer att belasta socialförsäkringssystemen i form av sjukskrivningar och förtidspensioner. Staten bör således ta ett större ansvar för denna viktiga verksamhet. Detta bör naturligt ske genom direkta bidrag till Kilen via socialförsäkringssektorn. Jag anser att det är fullt möjligt att finansiera de som verksamheten behöver inom ramen för utgiftsområde 10, anslag A 1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. mot bakgrund av vad jag anfört ovan om det offentligas kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om statliga bidrag till Kilens verksamhet för läkemedelsberoende i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att de statliga bidragen till Kilen på 1998 belastar utgiftsområde 10, anslag A 1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sf231 · 1997-10-06 00:00:00 — Bättre förutsättningar för gravt synskadade En förutsättning för att den som blivit gravt synskadad ska kunna återgå till arbete, är att hon/han får en tillräckligt omfattande och allsidig rehabilitering. Detta förutsätter att gravt synskadade får del av en omfattande arbetslivsinriktad rehabilitering genom i huvudsak försorg. Genom att medel och beslut är decentraliserade till varje kassa, blir kostnaden för arbetslivsinriktad rehabilitering så hög för en gravt synskadad, att kassan ibland saknar medel och ibland drar sig för kostnaden som kan uppgå till , vilket är så mycket som en arbetslivsrehabilitering kostar per person : . (Enligt genomförde 13.500 personer arbetslivsinriktad rehabilitering för sammanlagt .) Detta har lett till att gravt synskadade inte har kunnat få en tillräcklig rehabilitering, utan gått till förtidspension och sysslolöshet istället för till utbildning och arbete. Antalet personer som drabbas av grav synskada är mycket litet, endast 50100 personer , varför kunskapen om gravt synskadades förhållanden och möjligheter till rehabilitering är mycket liten ute på försäkringskassorna. Mot denna bakgrund föreslås att , som en försöksverksamhet , inte fördelar hela medelsanslaget för arbetslivs-inriktad rehabilitering ut till kassorna, utan behåller för att kunna tillförsäkra arbetslivsinriktad rehabilitering för personer med omfattande behov av sådan rehabilitering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska resurser för rehabilitering.
mot · GL02Sf232 · 1997-10-06 00:00:00 — kan tillfällig föräldrapenning vid vård av sjukt barn tas ut av såväl föräldrarna som av far- och morföräldrarna till barnet. Detta är en mycket värdefull rättighet, såväl för barnet som för föräldrar och far- och morföräldrar. Föräldrapenningen får dock enbart tas ut av mamman och pappan till barnet. Det skulle vara till stor fördel för många familjer om föräldrarna hade rätt att överlåta föräldrapenningsdagar till far- och morföräldrarna till barnet. En sådan rätt att överlåta föräldrapenningsdagar skulle möjliggöra för småbarnsföräldrar att av föräldraledigheten kunna arbeta eller utbilda sig. Det skulle också göra det möjligt för föräldrarna att gå tillbaka in i arbetslivet eller utbildning tidigare och veta att deras baby har en bra omsorg i hemmet. Att som far- och morförälder ha rätt att ta ut föräldrapenning skulle berika vardagen som barnet redan i tidig ålder får en nära relation till en äldre släkting. Det är ingen nyhet att småbarnsföräldrar som de skaffar barn också ofta befinner sig mitt i en yrkeskarriär. Att rätten och möjligheten fanns för farmor eller morfar att sköta om sitt barnbarn eller kanske medan föräldrarna arbetar skulle göra valfriheten större för många familjer. finns den möjligheten bara för de som har pensionerade far- och morföräldrar eller i de familjer som har en mycket god ekonomi, där man har råd att avvara lönen för far- eller morföräldern. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överlåtelse av föräldrapenningen.
mot · GL02Sf233 · 1997-10-06 00:00:00 — Pensionärerna är en grupp som bidragit till saneringen av statens finanser på olika sätt. Dels genom att basbeloppet minskats innan folkpensionen beräknas, dels genom att folkpensionen inte räknats upp med prisökningarna. skall folkpensionen räknas upp av prisökningarna 1998 och skall uppräkningen ske med hela prisökningen. Bostadstillägget för pensionärer höjs och kommuner och landsting får medel för att göra satsningar inom bland annat vård och omsorg. Dessa åtgärder är viktiga för pensionärerna. En annan viktig åtgärd är att den reducering av basbeloppet som görs skulle kunna minska successivt med till exempel för att förbättra ekonomin för pensionärerna. Det är emellertid viktigt att detta görs i en takt som inte äventyrar en långsiktig stabil ekonomi i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en framtida uppräkning av basbeloppet.
mot · GL02Sf236 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Läkemedelsberoende är ett problem Läkemedelsberoende och andra läkemedelsproblem som vanligen uppkommit genom feldiagnostisering och felbehandling är ett allvarligt problem för sådana som har drabbats av dem. Förutom det mänskliga lidandet åsamkas samhället problem i form av kostnader för läkarundersökningar, inläggningar, sjukskrivningar, förtidspensioner och produktionsbortfall. 2 Kilens verksamhet behövs Kilen , och dess föregångare Läkemedelsgruppen vid RFHL, har under arbetat med problemet läkemedelsberoende. Arbetet omfattar dels stöd och hjälp (behandling) och dels förebyggande arbete innefattande utbildning, faktaförmedling till myndigheter, professioner och allmänhet. Dessutom bygger man upp en ny kunskap genom till exempel sin databas . Verksamheten är världsunik. Framför allt den intima kopplingen mellan den behandlande och den förebyggande verksamheten. Denna koppling har också givit unika möjligheter till en djup insikt i problemets komplexitet. Det är av stor betydelse för klienter och andra att Kilen ligger utanför sjukvården och står helt fritt från alla slags partsintressen. Kilen har en viktig roll att spela för att tillgodose konsumenters behov av opartisk information om läkemedel och läkemedelsbehandling, samt att ta tillvara konsumenters erfarenheter av desamma. Kilen arbetar också med metodutveckling, undersökning av problemets omfattning och kostnader för samhället, metoder i det förebyggande arbetet samt utveckling av forskningsmetodik. Basen för Kilens ekonomi har under de gångna sex åren varit Dagmarmedel, bidrag från samt stimulansmedel från . Övriga delar av verksamheten har finansierats av projektmedel från bland annat , , svenska och nordiska social- och hälsodepartement och Europeiska kommissionen. är Kilen har Dagmarmedel och stor oklarhet råder om vilka medel kommer att ställa till förfogande . Det är av flera skäl viktigt att det finns förutsättningar för Kilen att vara verksam även . För att verksamheten ska kunna utvecklas är det nödvändigt med en trygg och långsiktig ekonomisk bas. Några skäl för detta är att Kilen är en nationell verksamhet med klienter från hela landet och med utbildnings- och handledningsuppdrag i hela landet. Läkemedel är ett konfliktområde med mycket starka och prestigemässiga partsintressen. En nationell finansiering ökar Kilens möjligheter till kritisk granskning. De instrument som Kilen utvecklar, både vad gäller behandlingsmetodik och kunskapsbyggande (databasen ), tilldrar sig ett stort intresse även utanför landets gränser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa förutsättningar för Kilen att fortsätta sin verksamhet.
mot · GL02Sf237 · 1997-10-06 00:00:00 — Ersättning vid internationell adoption De flesta vuxna upplever en längtan efter att ha barn att vårda och vara förebilder för. Längtan att få ge det värdefullaste i livet till nästa generation är så stark att den blir en del av den egna identiteten. Det är därför naturligt att barnlöshet för många människor kan bli en nästan outhärdlig känsla av att något av det viktigaste i livet saknas man vill dela sitt liv med sina barn. Adoption är ett av de alternativ som finns för barnlösa par. Tyvärr är dock adoptionsförfarandet mycket dyrbart och krångligt. Omfattande utredningar görs, vilka är enormt påfrestande för paret. En adoption kan kosta i vissa fall. När adoptionen är klar får paret en ersättning på . Resten måste bekostas av föräldraparet. Denna höga kostnad kan resultera i att många inte har råd med adoption utan tvingas till någon annan metod som för den enskilde är betydligt billigare. Det är väsentligt att inte barnlöshet och möjlighet för adoption blir en klassfråga där endast de med stora ekonomiska resurser kan komma ifråga. Vi anser vidare att det inte enbart ska vara ekonomin som styr hur ett barnlöst par ska bli föräldrar. Därför anser vi att en strävan bör vara att få mer rättvisa förhållanden när det gäller kostnader för barnlösa som vill bli föräldrar. Vi anser att adoptioner på olika sätt ska underlättas av staten, så att det blir ett verkligt alternativ till framför allt givarinsemination men också till andra metoder för assisterad befruktning. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att bidraget till kostnader för internationella adoptioner skall vara oförändrat per barn. En genomsnittlig kostnad för adoption är ca per barn. Bidraget till de adopterande föräldrarna täcker därför knappt en fjärdedel av adoptionskostnaden. Vi kristdemokrater vill höja detta bidrag till per barn. Vi anslår därför ytterligare till internationella adoptioner. fick ta ställning till regeringens proposition Internationella adoptionsfrågor. Då motionerade vi och framförde bland annat att de auktoriserade adoptionsförmedlingarna ska vara ansvariga för den andra prövningen och att skulle avslå tillägget i socialtjänstlagens 25 § vad gäller föräldrakunskap. Dessa ståndpunkter vidhåller vi. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning vid internationell adoption.