mot · GK02K39 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:142 Handlingsoffentlighet vid vissa stiftelser SammanfattningI propositionen görs gällande att respekten för demokratiskaprinciper och hänsynen till det allmännas bästa kräver attockså handlingar hos de av löntagarfondsmedel bildade friaforskningsstiftelserna underkastas tryckfrihetsförordningensregler om handlingsoffentlighet. I linje härmed föreslårregeringen att stiftelserna, stiftelsernas bolag ochstiftelsehögskolorna fr.o.m. skalltillämpa offentlighetsprincipen.De elva fria forskningsstiftelser som bildades av den borgerliga regeringenunder förra mandatperioden är privaträttsliga subjekt och därmed inteunderkastade reglerna om handlingsoffentlighet som gäller för myndigheter.Trots att det inte finns några författningsmässiga krav på att privaträttsligasubjekt skall tillämpa offentlighetsprincipen har de fria forskningsstiftelsernakommit att göra det, i enlighet med vad departementschefen uttalade om attoffentlighet så långt möjligt borde råda i allmänna angelägenheter. Fråganom offentlighet har tillmätts särskild vikt av de berörda högskolorna.Av principiella skäl, som närmare redogörs för i motionen, och medhänsyn till att de fria forskningsstiftelserna, stiftelsernas bolag ochstiftelsehögskolorna i praktiken redan tillämpar offentlighetsprincipen delarinte Moderata samlingspartiet regeringens bedömning att respekten fördemokratiska principer och hänsynen till det allmännas bästa kräver attstiftelserna underkastas tryckfrihetsförordningens regler om handlings-offentlighet.Den moderata kritikenkvarstårRegeringens förslag om att reglerna om handlingsoffentlighetskall bli tillämpliga på de fria forskningsstiftelserna kanenligt vår mening inte ses isolerat utan måste bedömasutifrån vad om förevarit i stiftelseärendet. Från Moderatasamlingspartiets sida kvarstår den kritik som framfördes motregeringens proposition 1996/97:22 Statliga stiftelser imotion 1996/97:L4 av m.fl. (m). Vid en samladbedömning av det då aktuella förslaget, dvs. att regeringenskulle få besluta om styrelsens utseende ochkapitalförvaltning, fann bl.a. Moderata samlingspartiet atteffekterna av förslaget innebar en sådanförmögenhetsöverföring av stiftelsemedlen att det inte varförenligt med egendomsskyddet i 2 kap. 18 §regeringsformen eller med angåendeskyddet för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna, som gäller som svenskrätt. Härutöver antogs förslaget strida mot grundläggandestiftelserättsliga principer. Enligt legaldefinitionen av enstiftelse i 1 kap. 2 § stiftelselagen bildas en stiftelse genomatt egendom avskiljs för att varaktigt förvaltas som ensjälvständig förmögenhet för ett bestämt ändamål. Isammanhanget kan erinras om att Lagrådet i ett yttrande frånden avstyrkte en lagrådsremiss i vilken föreslogsatt regeringen skulle få en möjlighet att ändra eller upphävavad som sägs i stiftelseförordnandet, utan styrelsenssamtycke. Förslaget syftade till att ge regeringen rätt attförändra stiftelsens ändamål, om det krävdes för att"tillgodose allmänna intressen". Den huvudsakliga grundenför Lagrådets kritik var att förslaget gick så långt att det vartveksamt om de stiftelser som drabbades av den föreslagnaändringen över huvud taget kom att omfattas av den nyastiftelselagens stiftelsebegrepp.Genom en skenmanöveruppnåddes det ursprungligasyftetRegeringen tog skenbart intryck av Lagrådets kritik ochåterkom, som framgått ovan, till medett nytt förslag (prop.1996/97:22). I sak innebar detta förslagi princip detsamma som det ursprungliga varför Moderatasamlingspartiet motsatte sig dess genomförande. ÄvenFolkpartiet, och motsatte sigförslaget. reserverade sig mot förslaget medbegäran om en modifiering av den föreslagna ändringen.Med stöd av regeringspartiet och vänstern kunde det hårtkritiserade förslaget drivas igenom i . Sedan den 1januari 1997 har regeringen möjlighet att besluta dels omvilka som skall vara ledamöter i de friaforskningsstiftelsernas styrelser, dels om förvaltningen avstiftelsernas privata kapital. Syftet med regeringensursprungliga förslag var härmed uppnått. Trots attstiftelsernas ändamål inte formellt har ändrats har ändamåletmed stiftelsernas självständiga förmögenhetsförvaltningupphävts, och det är nu statens forskningspolitiskaprioriteringar som gäller även för de friaforskningsstiftelsernas kapitalförvaltning (prop. 1996/97:1,utgiftsområde 16, 20 och 24). Att stiftelserna är privatarättssubjekt med privat egendom som omfattas avegendomsskyddet i såväl regeringsformen somEuropakonventionen har inte tillmätts någonbetydelse från regeringen och riksdagsvänstern. Inte hellerhar grundläggande stiftelserättsliga principer respekterats.Mot denna bakgrund anser Moderata samlingspartiet attriksdagsmajoriteten när den godkände regeringens förslag tilländring i stiftelselagen (prop. 1996/97:22, bet. 1996/97:LU2,rskr. 1996/97:62) fattade ett från grundlagssynpunkt felaktigtbeslut. Beslutet torde också stå i strid med denproportionalitetsprincip som är etablerad i Europadomstolenspraxis och som även svenska domstolar har atttillämpa. För en närmare redogörelse avproportionalitetsprincipens innebörd hänvisas till ovannämnda motion av m.fl (m) Socialisering av privatkapital och fri forskning. Regeringen föreslår nu att de friaforskningsstiftelserna skall omfattas avtryckfrihetsförordningens regler om handlingsoffentlighetsom gäller för myndigheter.Förslaget måste naturligtvis ses i sitt rätta sammanhang. Bakgrunden är attregeringen med åberopande av krav på demokratisk kontroll har fåttriksdagsmajoritetens godkännande att förstatliga privat kapital i strid motsåväl regeringsformen som och stiftelserättsligaprinciper. På motsvarande sätt motiveras det nu aktuella förslaget med"respekt för demokratiska principer och det allmännas bästa". Vad det yttersthandlar om är att regeringen genom socialisering och byråkratiseringeftersträvar att få de fria forskningstiftelserna jämställda med myndigheter,dvs. Genom att som formellt försöka underkasta stiftelsernaoffentlighetsprincipen tas bara ytterliga ett steg i riktning mot att frånhändadem statusen av privata rättssubjekt. Något reellt behov av att underställastiftelserna, stiftelsernas bolag och stiftelsehögskolorna tryckfrihets-förordningens regler om handlingsoffentlighet finns inte då offentlighets-principen i praktiken redan tillämpas av stiftelserna.En annan fråga som kan vara av visst intresse är om de förvånansvärtokritiska remissvaren över regeringens förslag om "smygförstatligande" avde fria forskningsstiftelserna har sin förklaring i att regeringen sedan den 1januari 1997 har kunnat byta ut styrelseledamöter som inte visat sig varatillräckligt "samarbetsvilliga" med regeringen. Syftet med att låta regeringenbesluta om stiftelsestyrelsernas utseende var just att förbättra möjligheternatill samordning mellan stiftelserna och statliga insatser (prop.1996/97:1,s. Frånvaron av kritik i stiftelsernas remissvar skulle kunna utgöra ett,enligt vår mening, mycket talande exempel på vad regeringen åsyftade meden "förbättrad samordning" mellan stiftelserna och staten.Sammanfattningsvis kan konstateras att regeringens förslag kan angripasbåde som oförenligt med principiella rättsgrundsatser, mot bakgrund av vadsom tidigare förevarit i stiftelseärendet, och utifrån omständigheten att detfaktiskt inte föreligger något behov - vare sig från det allmännas synpunkteller från demokratisynpunkt - att genomföra lagändringen. Reglerna omhandlingsoffentlighet tillämpas redan av stiftelserna. Det nu aktuellaförslaget innebär enligt vår mening ett försök från regeringens sida att gelegitimitet åt det tidigare felaktiga beslutet. Mot denna bakgrund börriksdagen avslå regeringens förslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1996/97:142 Handlingsoffentlighet vidvissa stiftelser.