mot · GK02Fi45 · 1997-05-02 00:00:00 — Tillsammans med tidigare genomfördabesparingar på tandvårdsförsäkringen riskerar förslaget attleda till att bra tänder åter blir en klassfråga.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdA 1 Statens naturvårdsverkDet nya ersättningssystemet för rovdjursrivna renarförutsätter en årlig inventering av antalet rovdjur ochrovdjursföryngringar. För detta har inte budgetmedelanslagits, vilket de gröna påtalat, senast vidbudgeten . Vi har även anslagit de 5 miljonerkronor som behövs för ändamålet och framfört att medellångsiktigt måste ställas till förfogande.Detta är andra året samma problem uppkommer.Vi anser det oacceptabelt att hälften av beloppet skall finansieras inomStatens naturvårdsverks ramanslag, ett ramanslag som skärs ned varje år.Miljöpartiet de gröna föreslår därför att som sinmening ger regeringen till känna att regeringen böråterkomma med förslag till utökat anslag i höstenstilläggsbudget för 1997.Utgiftsområde 22: KommunikationerRegeringen föreslår även att den bemyndigas att förskotteramedel i enlighet med 24 § budgetlagen för att vissavägbyggen ska kunna påbörjas tidigare än beräknat.Miljöpartiet de gröna yrkar på att detta förslag avslås dåVägverket i första hand bör prioritera angelägna projekt ursäkerhetssynpunkt och sålunda vidta åtgärder inom ordinarieanslag, eller vänta med byggande till dess att medel tilldelasnästa budgetår. Vi delar regeringens omsorg om säkerhetenoch arbetstillfällen, men menar att alternativa åtgärder somkan vidtas för att förbättra säkerheten och arbetstillfällen bästuppstår där de är verkligt behövda och kostnadseffektiva.Med tanke på de nedskärningar som sker inom vård ochomsorg är det intressant att en jämförelse visar attfinansieringen av ett "vägjobb" motsvarar finansieringen avtre vårdjobb. Ur arbetsmarknadssynpunkt är det därförlämpligare att vidta andra åtgärder.Med anledning av detta avslås även regeringens yrkande om att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om att anslaget Byggande av vägar skabelastas med räntor och amorteringar för de projekt man avser atttidigarelägga.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk m.m.D 2 Ersättningar för viltskador m.m.Miljöpartiet de gröna är mycket angeläget att det nyaersättningssystemet för rovdjursrivna renar kan få en stabilfinansiering. Motsättningar mellan å ena sidan naturvårdenoch viljan att bevara de stora rovdjuren i hela landet och åandra sidan renskötseln anser vi endast kan lösas genomekonomisk ersättning till de renskötande samerna på det sättsom föreslagits av och . Viförutsätter att finansieringssättet med från anslaget B13 är möjligt att göra.Under anslaget finns även medel till andra rovdjursrivna tamdjur. Efterden ändring av 29 a § jaktförordningen som trädde i kraft kanbidrag eller ersättning för djur som rivits av de fredade rovdjuren inte betalasut om djuret kan försäkras. Eftersom försäkringsbolagen inteersätter rovdjursrivna tamdjur i närings-verksamhet måste det betyda att får,getter och nötkreatur som rivs av någon av de fyra stora rovdjuren återmåste ersättas av staten. Regeringen har inte anslagit medel till detta.Miljöpartiet föreslår därför att som sin mening ger regeringen tillkänna att regeringen bör återkomma med förslag till utökat avslag i nästatilläggsbudget för 1997.Utgiftsområde 24: NäringslivA 1 Närings- och teknikutvecklingsverket:FörvaltningskostnaderMiljöpartiet anser att föreslaget resurstillskott bör kunnarymmas genom omfördelning inom anslaget och avvisardärför regeringens förslag.KommunsektornDen ekonomiska ramenRegeringens förslag att höja det generella statsbidraget tillkommunerna med 1997 och 8 miljarderkronor är välkommet ochtillgodoser delvis tidigare krav från om envidgad ekonomisk ram för kommunsektorn. Vi anser dockatt regeringens bedömning om att ytterligarepersonalminskningar i kommunsektorn kan undvikas frånoch med 1998 är alltför optimistisk. Enligt Kommun- ochLandstingsförbundens bedömningar kommer fortsattapersonalminskningar att bli nödvändiga även dessa år för attuppnå målen om ekonomisk balans . Nyaskatteunderlagsprognoser från visarockså att kommunernas skatteintäkter riskerar att bli lägre änenligt tidigare prognoser.Miljöpartiets förslag till ekonomisk politik leder till en förstärkt ekonomiför kommunsektorn som gör det möjligt att begränsa fortsattapersonalneddragningar. En skatteväxling enligt vårt förslag leder till attkommunsektorns kostnader för arbetsgivaravgifter och sjuklön minskarväsentligt mer än kostnadsökningarna till följd av höjda energiskatter.Kommunernas kostnader för socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärderminskar också till följd av olika mp-förslag: brutet tak i socialförsäkringarna,som ger högre ersättning till lågavlönade, kortare kvalificeringsperiod till a-kassan och minskad arbetslöshet till följd av arbetstidsförkortning.Totalt bedömer vi, enligt tabell 4, att kommunsektorns ekonomi förbättrasmed ca 2 mdkr 1998, 3,5 mdkr 1999 och 5 mdkr 2000 jämfört medregeringens förslag.Tabell 4 Effekter på kommunsektorn Avvikelser från regeringens förslag. Miljonerkronor (+ = bättre än i prop, - = sämre än i prop).Kommunernas beskattningsrättBeslutet att minska statsbidragen till de kommuner som höjersin utdebitering bör rivas upp av såväl principiella somekonomiska skäl. Beslutet innebär i praktiken ett allvarligtingrepp i kommunernas självbestämmande. Sådana ingreppbör bara ses som en yttersta nödfallsåtgärd om det föreliggerreella hot att kommunerna genom okontrolleradeskattehöjningar riskerar att allvarligt skada den totalasamhällsekonomin. Några sådana hot föreligger enligt vårmening inte i dag.Av samma skäl avvisar vi de tankar som luftats av vissa statsråd att pånågot sätt straffa kommuner som sänker skatten. Ingrepp i den kommunalabeskattningsrätten som riktar sig mot såväl höjda som sänkta skatter äruttryck för ett fyrkantigt regleringstänkande som inte är förenligt med densvenska långvariga traditionen av kommunalt självstyre. Om ett litet antalkommuner med mycket god respektive mycket dålig ekonomi skulle välja attsänka respektive höja utdebiteringen, bör detta ses som naturliga inslag i enfortgående process där kommunerna anpassar sin verksamhet och skattesatsefter ändrade yttre förutsättningar och kommuninvånarnas önskemål. Ingreppi denna process leder bara till ineffektivitet, dåligt resursutnyttjande ochskador på den demokratiska processen.Konsekvenser ochberäkningarOffentligt sparandeTabell 5 visar effekterna av våra förslag på det samladeoffentliga sparandet. Ändringsförslagen på inkomstsidanframgår av tabell 1 i avsnitt 2.5. Ändringsförslagen påutgiftssidan framgår av tabell 2 i kapitel 3. Konsekvensernaför kommunsektorn framgår av tabell 4 i kapitel 5.Våra förslag medför sammanlagt ett något förbättrat offentligt sparandejämfört med regeringens förslag.Tabell 5 Sammanställning av offentligt sparande Avvikelser från regeringens förslag. Miljonerkronor (+ = bättre än i prop, - = sämre än i prop).I tabell 6 visas hur förslag uppfyller de av ossföreslagna målen för det offentliga finansiella sparandet.Tabell 6 Offentligt finansiellt sparande Miljarder kronor resp. procent av BNP.Avrundade talMiljöpartiets budgetförslag innebär ett något högre offentligtfinansiellt sparande än med regeringens förslag. Vi visarjämförelser både med och utan premiereserv.Som framhållits i avsnitt 2.3 anser vi att premiereserven intebör inräknas i det offentliga finansiella sparandet ijämförelser av denna typ. Vidare anser vi att det långsiktigamålet för överskott i de offentliga finanserna bör vara 1procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel (ejinräknat premiereserv). Detta genomsnittliga mål bör uppnåssuccessivt genom att det sätts till 1998, 1999 och1 % . Från det genomsnittliga målet skallsedan avsteg ske uppåt eller nedåt beroendepå konjunkturen. De kalkyler som ligger till grund förregeringens beräkningar med en snabb tillväxt i slutet avbudgetperioden motiverar att det konjunkturanpassade måleträknas av BNP 2000. Någotkonjunkturanpassat mål för bör inte fastställas nuutan först i samband med vårbudgeten år 1998.Av tabellen framgår att de konjunkturanpassade målen inte uppnås medvare sig regeringens eller budgetförslag om premiereservenräknas bort från det offentliga sparandet. blir det offentligasparandet, exkl premiereserv, -0,av BNP. Det får enligt vår meningaccepteras att målet inte nås helt detta år. bör däremotmålen kunna uppnås genom att i de bakomliggande kalkylerna reduceraposten "överföring från den offentliga sektorn till den privata" med 10-12miljarder kronor , motsvarande premiereserven. Denna post uppgårenligt regeringens kalkyler till 15 mdkr 1999 och 26 mdkr 2000 innanreduktionen för premiereserven skett. Därmed uppnås ett offentligt sparandei procent av BNP enligt den sista raden i tabellen.Effekter av sänkt arbetstidFör att tydligare illustrera effekterna av vissa väsentliga delari ekonomiska politik visas i detta och följandeavsnitt sammanställningar över de poster som ingår i våra"paket"-"Sänkt arbetstid" eller "Skatteväxling". Samtligaposter i paketen ingår i någon av tabellerna Inkomster (tab 1,fyrsiffriga littera anges) eller Utgiftsområden (tab 2, en- ellertvåsiffriga nummer på utgiftsområden anges).Tabell 7 förslag till sänkt arbetstid1998-2000 Avvikelser från regeringens förslag. MiljonerkronorVi har räknat med att de ekonomiska effekterna av arbetstidsförkortningentill /vecka har slagit igenom helt . På den första raden itabellen anges hur stor del av besparingarna i form av minskad arbetslöshet,respektive hur stor del av skattebortfallet som hinner slå igenom tillrespektive år.Den stora vinsten för staten med en arbetstidsförkortning ligger i minskadekostnader för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärdernär den totala arbetslösheten minskar med . av besparingen "äts upp" av skattebortfall främst för kommunsektorn,som staten måste kompensera denna för. Återstoden av besparingen ,ca , används till sänkta egenavgifter och höjt grundavdragför att minska inkomstbortfallet vid arbetstidsförkortningen för dem som arbetar heltid.Effekter av skatteväxlingTabell 8 förslag till skatteväxling Avvikelser från regeringens förslag. MiljonerkronorSkatteväxlingen genomförs i en takt av 7-8 miljarder kronorper år så att den fram uppgår till ca 100 miljarderkronor. Skatteväxlingen skall vara inkomstmässigt neutral,dvs. ökade skatter på energi kompenseras av sänkta andraskatter, främst på arbete. Ett undantag görs 1998 då en del avkompensation till arbetsgivarna utgår i form av avkortadsjuklöneperiod i stället för sänkta arbetsgivaravgifter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordas i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den ekonomiska utvecklingen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående den växande miljöskulden m.m. och nödvändigheten av attminska denna,4. att hos regeringen begär redovisning av miljöjusteradbruttonationalprodukt och förändring av miljöskuld i anslutning till denbudgetproposition som skall lämnas ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en mer aktiv miljöpolitik som drivkraft för en positiv ekonomiskutveckling,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående hushållens sparande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att premiereserven skall hänföras till privat sparande,8. att fastställer ett långsiktigt mål om överskott i de offentligafinanserna på av bruttonationalprodukten i genomsnitt över enkonjunkturcykel,9. att fastställer konjunkturrelaterade mål för budgetpolitiken omett överskott i de offentliga finanserna till av bruttonationalproduktenför och för ,10. att fastställer konjunkturrelaterat mål för överskott i deoffentliga finanserna för i samband med vårpropositionen 1998,11. att hos regeringen begär förslag om lagstiftade övergripandemål för i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om låg realränta som mål för den ekonomiska politiken,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer och utformning av skatterna,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en grön skatteväxling,15. att för budgetåren 1998-2000 godkänner de i motionen(tabell 1) föreslagna beräkningarna av budgeteffekter av förändrade skatteroch avgifter som riktlinjer för regeringens fortsatta budgetarbete,16. att , med ändring av regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, beslutar att fastighetsskatt förvattenkraftverk m.m. skall utgå ,17. att avslår regeringens förslag till ändringar av skatt på energioch istället antar motionens förslag till ändringar av energi- ochmiljörelaterade skatter och avgifter inom ramen för en grön skatteväxling,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utebliven höjning samt sänkning av egenavgifter som led i grönskatteväxling och arbetstidsförkortning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkta arbetsgivaravgifter som led i grön skatteväxling,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjt grundavdrag i inkomstbeskattningen inom ramen för enarbetstidsförkortning,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om permanent skikt skatt i den statliga skatteskalan ochom uppjusterad skiktgräns för statlig skatt,22. att , med ändring av regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, beslutar att fr.o.m. 1998fastighetsskatten för bostäder skall utgå ,23. att hos regeringen begär förslag om att aktier skall värderastill av marknadsvärdet vid förmögenhetstaxering,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjning av alkoholskatten,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för näringspolitiken,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sysselsättningsutvecklingen,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om utbildningssatsningen och forskningsfinansiering,28. att , avslår regeringens förslag till tillfällig avgångsersättning,29. att , avslår regeringens förslag till lagändringar(regeringsförslag punkterna 12-17) i de delar de avser tillfälligavgångsersättning,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om förslaget till generationskontrakt,31. att avslår regeringens förslag till lag om försök medresursarbete,32. att avslår regeringens förslag till lagändringar(regeringsförslag punkterna 12-17) i de delar de avser resursarbete,33. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1997:000) om försök med resursarbete,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för en bättre fördelningspolitik,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de tvivelaktiga ekonomiska effekterna av medlemskapet iEuropeiska unionen,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nackdelar och risker med ett eventuellt svenskt medlemskap iEuropeiska monetära unionen,37. att beslutar att svenskt medlemskap i monetäraunionen skall avgöras i en beslutande folkomröstning,38. att godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna föråren 1998-2000 enligt vad som anförts i motionen (tabell 2),39. att fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till 732miljarder kr,40. att fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till 728miljarder kr,41. att i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 2)godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden åren1998-2000 som riktlinjer för regeringens budgetarbete,42. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts vad gäller inriktning på fredsbefrämjande åtgärder och kustbevakninginom utgiftsområdet för totalförsvar,43. att hos regeringen begär förslag om förkortad sjuklöneperiodtill i enlighet med vad som anförts i motionen,44. att hos regeringen begär förslag till ersättningsnivåer iarbetslöshetsförsäkringen av dagsförtjänsten för inkomstdelarmotsvarande upp till 4,2 basbelopp i årsinkomst och för inkomstdelardäröver,45. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av det föreslagna investeringsprogrammet inomutgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande för attöka den ekologiska hållbarheten,46. att hos regeringen begär förslag om ytterligare nedsättningav socialavgifterna av regionalpolitiska skäl i enlighet med vad som anförts imotionen,47. att på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1997godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag iförhållande till regeringens förslag i enlighet med specifikation i tabellen imotionen (tabell 3),48. att avslår förslaget att bemyndiga regeringen att besluta omatt får ta upp lån i för att tidigareläggavägprojekt om 2 ,49. att avslår förslaget att bemyndiga regeringen att belasta detunder utgiftsområde 22 anvisade anslaget Byggande av vägar med kostnaderför räntor och amorteringar avseende lån för vägprojekten /20 , E 4 , E 22 Söderåkra-Hossmo samt E 4trafikplats ,50. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att förbättra kommunsektorns ekonomiska förhållanden,t.ex. genom att ej höja egenavgifterna samt andra åtgärder som förbättrarkommunernas skatteunderlag,51. att godkänner beräkningen av utgifterna inom denkommunala sektorn i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 4),52. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas rätt att höja eller sänka utdebiteringen utan attdrabbas av statliga sanktioner,53. att beslutar avskaffa lagen om att minska statsbidrag tillkommuner som höjer sin kommunalskatt.54. att som sin mening ger regeringen till känna att den böråterkomma med förslag till utökat anslag i nästa tilläggsbudget för år 1997för inventering av rovdjur och rovdjursföryngringar i enlighet med vad imotionen anförts.55. att som sin mening ger regeringen till känna att den böråterkomma med förslag till utökat anslag i nästa tilläggsbudget tillersättningar för viltskador m.m. i enlighet med vad i motionen anförts.