ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo27 · 1997-12-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:28 Ändringar i djurskyddslagen Etisk bedömning avdjurförsökI propositionen föreslår regeringen ändringar vad gäller denetiska bedömningen av djurförsök. Regeringen föreslår att dedjurförsöksetiska nämndernas beslut inte längre ska vararådgivande utan bindande. Som en följd av detta föreslås enändring av 2 § djurskyddslagen. Vidare föreslås attnämndernas beslut inte ska gå att överklaga (38 §).Flera viktiga remissinstanser, liksom Lagrådet, har invänt mot regeringensförslag. , , skriver i sitt remissyttrandeöver regeringens promemoria att förändrade rättsliga förutsättningar för dendjurförsöksetiska prövningen endast bör införas om uppenbara skäl för enförändring föreligger. CFN anser inte att det finns några sådana skälredovisade. CFN anser vidare att en nyordning av prövningen bör leda till attbesvärsrätt inrättas för dem som träffas av besluten.Lagrådet ifrågasätter i sitt yttrande om de djurförsöksetiska nämnderna inteska vara rådgivande som de är . Lagrådet anger även att ett minimikravär att besluten ska kunna överklagas till förvaltningsdomstol, om nämndernablir beslutande.Regeringen anger som skäl för sitt förslag att nämndernas legala status äroklar och att det råder osäkerhet ifall de uppfyller det som krävs föratt på området ska anses till fullo vara genomförda.När det gäller nämndernas legala status pekar Lagrådet på det som framgåri proposition 1989/90:118. Angående kraven att uppfylla det som sägs i EG:sregler är det i sammanhanget viktigt att känna till att flera länder inom EUinte har någon etisk prövning alls och att det finns länder, till exempelHolland, där nämndernas beslut står helt "fria".Regeringsrättens dom i mål 219-1997, som meddelades den 25 november1997, bör vara av intresse beträffande möjlighet att överklaga beslut. Idomen hänvisas bland annat till att - med hänvisning tilltidigare praxis, det så kallade Borelli-målet (C-97/91-/1992/Rec.Is. 6313) -anfört kravet på rättslig kontroll av varje beslut fattat av nationellmyndighet.EG-domstolens anförande reflekterar en allmän princip inom gemenskaps-rätten.Jag finner det ytterst olämpligt att ändra villkoren för den etiskaprövningen av djurförsök, eftersom regeringen tillsatt en utredning som har iuppgift att bland annat se över de djurförsöksetiska nämndernas arbete. Detär i stället mycket angeläget att låta den pågående utredningen slutföra sittarbete. Utredningens arbete kan sedan ligga till grund för eventuelltkommande förslag på ändringar då det gäller den etiska bedömningen avdjurförsök.Jag anser att regeringens förslag på ändringar i detta avseende, vilkaåterfinns i 2, 21 och 38 §§, inte bör genomföras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändringar rörande etiskbedömning av användning av djur för försöksändamål.
mot · GL02Jo28 · 1997-12-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:28 Ändringar i djurskyddslagen De ändringar i djurskyddslagen som föreslås i propositionenär föranledda av att EG:s direktiv på djurskyddsområdetskall kunna införlivas.Bl.a. föreslås att de djurförsöksetiska nämnderna skall bli beslutande istället för som rådgivande. Nämndernas beslut skall inte, enligtregeringens förslag, kunna överklagas.De djurförsöksetiska nämnderna har en mycket viktig roll att spela för attförhindra att onödiga djurförsök genomförs och för att de försök somgenomförs sker på ett sådant sätt att djuren inte utsätts för onödigt lidande.Nämndernas verksamhet har ifrågasatts. Det är i ytterst få fall somnämnderna avstyrkt ansökningar och djurförsöksintressena har haft ett starktinflytande i nämnderna.Regeringen har tillsatt en utredning som skall se över de djurförsöksetiskanämndernas arbete. Detta är en välkommen utredning. Det finns starka skälför att avvakta utredningens resultat innan några förändringar sker när detgäller nämndernas funktion. Regeringens förslag om att nämnderna skall blibeslutande bör därför avslås.I några uppmärksammade fall ingrep lokala miljö- ochhälsoskyddsnämnder och förbjöd experiment som godkänts av en majoritet iden djurförsöksetiska nämnden. Detta gjorde man med stöd av dendåvarande lydelsen i 2 § djurskyddslagen som lydde: "Djur skall behandlasväl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom".Detta ledde till att 1990 beslöt om ett tillägg till den aktuellaparagrafen med följande lydelse: "Djur som används för ändamål som avses i19 § första stycket, skall inte anses vara utsatta för onödigt lidande ellersjukdom vid användningen om denna tillstyrkts av djurförsöksetisk nämnd. "Denna förändring innebar en kraftig försämring för försöksdjurens rätts-säkerhet. Regeringen föreslår i den nu föreliggande propositionen att dettatillägg skall finnas kvar. Jag finner denna lagtext synnerlig underlig. Gradenav lidande hos ett djur som används i experiment kan ju inte bli mindre baraför att försöket har tillstyrkts av en nämnd.Jag föreslår därför att 2 § skall lyda: "Djur skall behandlas väl och skyddasmot onödigt lidande och sjukdom. "Det är med stor tillfredsställelse som jag noterar att regeringen nu föreslåratt även försöksdjur skall omfattas av 4 § djurskyddslagen. Därmed tillgodo-ses motionskrav som jag fört fram tidigare i riksdagen.Den uppräkning som görs i paragrafen om vilka djur som omfattas kandock komma att leda till tolkningssvårigheter. Jag anser att alla djur skallomfattas av paragrafen och föreslår därför att första stycket ges följandeutformning: "Djur skall hållas och skötas på ett sådant sätt att det främjarderas hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt". HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag beträffande de djurförsöksetiskanämndernas beslutskompetens,2. att beslutar att 2 och 4 §§ djurskyddslagen utformas på sättsom föreslås i motionen.
mot · GL02K3 · 1997-12-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:40 ställning Regeringen föreslår i prop 40 ändringar i riksbanks ställning. och jag har i en motion under årets allmänna motionstid föreslagit att också ska vara bank. bör alltså enligt vår uppfattning inte bli oberoende, enligt fas 2 i Ekonomiska och monetära unionen, EMU. Däremot tycker vi att det är riktigt att valutapolitiken förs över från till regeringen. Dessa uppfattningar vidhålles. I proposition 40 föreslås ändringar i lagen om riksbank. En målformulering förs in i 4 § om fast penningvärde och effektivt betalningsväsende. Jag anser att detta mål är alltför snävt. Full sysselsättning och finansiering av en omställning till kretsloppssamhället bör prioriteras. Rätten till arbete är grundlagsfäst i och omfattas av FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Omställningen till ett kretsloppssamhälle är nödvändig och kommer att ge arbete över hela landet. Denna omställning kan bli motorn i näringslivet, på samma sätt som t ex bostadsbyggandet var det . har genom en aktiv penningpolitik gjort stora omställningar i samhället möjliga och har genom en stor offentlig sektor gynnat ekonomisk tillväxt, jämställdhet och välfärd. Fas 2 i EMU förbjuder monetär finansiering, till skillnad mot vad som förekommer t ex i . Vidare kräver EU i EMU 2 att staten underordnar sig marknadens lånevillkor. var banker och försäkringsbolag skyldiga att i placera en del av det kapital de förvaltade från oss alla, till den ränta som bestämde. Därigenom hade staten möjlighet att hålla räntan nere och disponera en del av landets kapital för ändamål som gynnade helheten, enligt demokratiskt beslutade prioriteringar. Detta gäller inte längre. har rättat sig efter i fas 2: EMU. Dessa bestämmelser bör omprövas om de gör det svårt att skapa full sysselsättning och finansiera omställningen till kretsloppssamhället. högst prioriterade mål bör vara full sysselsättning och finansiering av omställningen till ett kretsloppssamhälle. Denna målsättning bör införas i Lag om riksbank. Utskottet ombedes utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de högst prioriterade målen för skall vara full sysselsättning och finansiering av omställningen till ett kretsloppssamhälle.
mot · GL02K7 · 1997-12-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:40 ställning I propositionen föreslås förändringar av ställning som är hänförliga till deltagandet i den andra fasen av EMU. Förändringarna handlar i allt väsentligt om att stärka självständighet. anser att förändringarna är motiverade av flera skäl: dels har genom folkomröstningen om EU-medlemskapet och därpå följande riksdagsbeslut i praktiken förpliktigat sig att göra dessa förändringar, dels innebär förändringarna att som självständig aktör i penningpolitiken kan få en större trovärdighet i uppdraget att upprätthålla fast penningvärde. Det är också viktigt att regeringen övertar ansvaret för val av växelkursregim från , eftersom övergripande valutapolitiska beslut är frågor av utpräglad politisk karaktär. Till grund för förändringarna ligger i denna del en fempartiöverenskommelse, som innefattar . När det gäller EMU:s tredje fas och de därtill hörande förändringarna av sedelutgivningsrätten har en avvikande uppfattning gentemot förslaget i regeringens proposition. Samma uppfattning har redovisats i form av en reservation i den departementspromemoria (Ds 1997:50) som ligger till grund för förslagen om förändringar av ställning. I proposition 1994/95:19 från fyrpartiregeringen angående medlemskap i slogs fast: Om beslutar sig för ett deltagande i EMU:s tredje fas följer att beslut om utgivning av sedlar och mynt samt frågan om lagligt betalningsmedel överförs till den . Detta kräver också ändringar i bestämmelserna i regeringsformen om sedelutgivningsrätten. Den nuvarande har enhälligt godkänt denna del av propositionen utan invändningar. Det svenska folket har i folkomröstning tagit ställning för att ska vara medlem i EU, med förutsättningen att EU-medlemskapet inte omfattade medlemskapet i EMU:s tredje fas. Om majoritet nu vill ändra detta utan att höra svenska folket på nytt frångår denna majoritet sin utfästelse till svenska folket. Detta skulle motverka förtroendet för och . Det vore enligt mycket farligt och beklagligt om man på detta sätt väljer att underminera legitimitet. Grundlagar har en särställning som måste respekteras. Enligt vår uppfattning bör därför regering och riksdag kvarstå vid den uppfattning om sedelutgivningsrätten som framgår av proposition 1994/95:19. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den formulering om EMU och sedelutgivningsrätten enligt proposition 1994/95:19 som återges i motionen och som en enhällig riksdag ställt sig bakom fortsatt skall gälla.