mot · GL02Jo524 · 1997-10-06 00:00:00 — Inledning och bakgrundLivsmedelsindustrin är en mycket betydelsefull del av svenskindustri. En omsättning på 1995 gördenna industrigren till landets näst största avtillverkningsindustrins delbranscher. Produktionen motsvararca av tillverkningsindustrins totalaproduktionsvärde.Mätt i antal sysselsatta är livsmedelsbranschen vår tredje största närings-gren, då var tionde som arbetar i tillverkningsindustrin är anställd i ettföretag som tillverkar livsmedel.Svenska livsmedel håller hög kvalitet. Goda och rationella produktions-förutsättningar i ett gynnsamt klimat och med höga miljömässiga och djur-etiska krav för en produktion med mycket hög konkurrenskraft i ettinternationellt perspektiv.Sveriges EU-inträde har inneburit ökade möjligheter för livsmedels-branschen. Öppnade gränser som ger tillgång till en helt annan marknad harmedfört en positiv framtidstro, men för att bli stark och attraktiv krävsintressanta och kvalificerade produkter. Exporten ökade 1994 med 35procent och 1995 med ett exportvärde på 13,6 miljarderkronor. Men konkurrensen är hård och vi får inte bortse från det faktum attalla länder i är stora livsmedelsproducenter. Enbart till EU-ländernaökade exporten 1995 med jämfört med 1994.En väl fungerande råvaruproduktion och livsmedelsindustri som gesmöjligheter att utvecklas på rätt sätt har följaktligen mycket stor betydelseförsåväl konsumenter, råvaruproducenter som för vår export.Jordbruket i SkåneSkånes komparativa fördelarLivsmedelsproduktionens tyngdpunkt ligger i Skåne.I finns landets bästa naturliga förutsättningar för lantbruketsprimärproduktion. Inom jordbruk och trädgård uppskattas ca 10 000 personervara hel- eller deltidssysselsatta. Värdemässigt ligger avlandets primärproduktion i . Livsmedelsproduktionen är också denstörsta enskilda näringssektorn i , där av arbetskraften kanhänföras till denna näring. Åkerarealen i landskapet på nära 500 000 hektarmotsvarar visserligen inte av landets hela åkerareal, menär bland den bästa i . Klimatet är gynnsamt och avstånden korta.Styrkan inom vissa produktområden, såsom trädgårdsprodukter och svinblir än mer uttalad om man räknar in även och . Somexempel kan nämnas av landets fruktodling, avköksväxter på friland och av svinproduktion.Konkurrenshinder jämfört medDanmarkSkånskt jordbruk ser av naturliga skäl det danska jordbruketsom en stark konkurrent som leverantör tilllivsmedelsindustrin. De naturliga förutsättningarna ärjämförbara, men det svenska jordbruket har flera konkurrens-nackdelar som en följd av politiska beslut.De svenska energiskatterna som riktas till jordbruket är betydligt högre äni och ger en ökad kostnadsbelastning, bl a i köttproduktionen. Denkan beräknas till per kg griskött. Därav utgörs per kg avökade kostnader för foderproduktionen. Energiskatter finns också i ,men är avdragsgilla i momsberäkningen och utgör därför ingen belastning iDanmark (SOU1997:25).För att ge svenskt jordbruk konkurrensneutralitet gentemot danskt ochövrigt europeiskt jordbruk måste dessa fördyrande energiskatter lyftas avjordbruket. Det handlar om dieselskatten för traktorer och jordbruksredskapsamt att jordbruket får samma lättnader i elenergibeskattningen som övrigsvensk industri åtnjuter. Spannmål som torkas och mals till djurfoder i ettjordbruksföretag belastas med elskatt, medan samma foder befrias frånelskatt om det mals i ett foderindustriföretag. Det kan inte vara rimligt attsärskilja och skattebelasta en enda produktionsgren i svenskt näringsliv påsätt som görs.Skånsk livsmedelsindustriI finns 350 av landets 800 företag inomlivsmedelsbranschen.Tillsammans utgör denna näringsgren med olika leverantörer avinsatsvaror, förpackningar, transporter m m en stor och tung del av detskånska näringslivet. Namn som (Findus), (),(tidigare Sockerbolaget) och de producentkooperativa före-tagen och Skanek är tillsammans med SvalöfWeibull,Hilleshög, Tetra samt och välkända begrepp när detgäller livsmedelsanknutna företag. Det är inte av en slump de har vuxit frami denna del av landet, utan de har tillkommit på grund av ett behov av attkunna vidareförädla, marknadsföra och distribuera de högkvalitativa råvarorsom här framställs.Detta visar och dominans inom landets jordbruks-råvaru- och livsmedelsindustri, såväl som sektorns stora betydelse för dennadel av landet.Forskning och utvecklingnödvändigKonsumtionsmönster ändras allt snabbare. Krav på livsmedelmed nya egenskaper ökar och därmed behov av allt störreresurser för forskning och utveckling.Ett ökat intresse för svenska livsmedel inom EU-området kan gemöjligheter till fler arbetstillfällen inom hela livsmedelsbranschen.Livsmedelsforskningen har haft låg prioritet i ochbranschen har av olika skäl satsat relativt lite på FoU.Livsmedelsforskning är av avgörande betydelse för att stärka den svenskalivsmedelsindustrins konkurrenskraft i den förändrade marknadssituationsom EU-medlemskapet inneburit. En stark livsmedelsforskning är också nöd-vändig ur samhällets/konsumentens synvinkel (SOU1997:25, Svensk mat påEU-fat).Den svenska livsmedelsforskningenÄven på andra håll i landet bedrivs forskning på lantbruks-och livsmedelsområdet, huvudsakligen vid SLU i Uppsalaoch i Göteborg.Det statliga stödet till livsmedelsforskningen i kommer blandannat från forskningsråd. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () harfått det övergripande ansvaret för livsmedelsforskningen. Volymen är dockförhållandevis liten för att medge tvärvetenskapliga satsningar. Vidare finnsdet gränsdragningsproblem gentemot () när det gäller livsmedelsteknisk och () när det gäller näringsforskning med risk för att viktiga områden fallermellan stolarna.Den svenska offentliga livsmedelsforskningen har emellertid inte svaratupp mot branschens utveckling och stigande behov. Satsningarna har i prin-cip varit oförändrade . Trots branschens storabetydelse i olika avseenden har medelstilldelningen varit mycket blygsam.Omfattningen av svensk livsmedelsforskning ligger totalt på knappt 480-500miljoner kronor , varav de offentliga medlen utgör 80-100 miljonerkronor. Industrin satsar fyra gånger så mycket på FoU.Det borde vara av vitalt intresse för såväl staten som för industrin att debefintliga resurserna vid universitet och högskolor och forskningsinstitutverkligen används optimalt. sker forskningen vid ett antal högskolorutan någon samordning och utan ett gemensamt mål.Sverige behöver få till stånd en offensiv livsmedelspolitisk strategi som börinnehålla ett samordnat och ökat nationellt program för forskning ochutveckling inom livsmedelsområdet, där universitet, högskolor, forsknings-institut och industrin aktivt samverkar i syfte att stärka livsmedelsindustrinskonkurrenskraft. (Förslag i SOU1997:25, Svensk mat på EU-fat. )Vi kan inte nog understryka vikten av detta, liksomytterligare en slutsats i utredningen, nämligen attdet nationella FoU-programmets samordning kan kräva attett särskilt övergripande organ inrättas, t ex en styrelse menar vi kan ske genom att upprätta ettlivsmedelstekniskt forskningscentrum.Skånsk forskning och utveckling pålivsmedelsområdetTvå universitet med omfattande verksamhet inomlivsmedelsområdet finns i regionen. SLU i och Lundsuniversitet, har vid LTH landets mest omfattande verksamhetinom det livsmedelstekniska området. Här finns således deallra bästa förutsättningarna för nyskapande pålivsmedelsområdet.Vid Lunds universitet/finns landets största enhetför forskning inom livsmedelsområdet med tonvikt på förädlingsledet.Forskningen omfattar livsmedelskemi, livsmedelsteknik, livsmedelsteknolo-gi, mikrobiologi och näringslära.Vid LTH finns tre grundutbildningar inom livsmedelsområdet samtforskarutbildning.Även Ekonomihögskolan och Medicinska fakulteten bedriver forskningmed bäring på livsmedelsområdet.Jordbrukets ekonomiska föreningsrörelse och hushållningssällskapen haren betydande FoU inom sektorer av primärproduktionen, både vad gällervegetabilie- och animalieproduktionen. Växtförädling av hög internationellklass bedrivs av SvalöfWeibull i och (Hilleshög) iLandskrona.Viktiga samarbetsorgan mellan universitet/högskola och näringsliv ärIDEON som har en speciell roll som katalysator för innovationerbaserade på forskningen vid LTH och SLU och Livsmedelsakademi.SIK har även etablerat en filial i livsmedelsforskningDansk livsmedelsindustri omsätter 120 miljarder Dkr och äralltså större än den svenska. Nästan hälften går på export.Genom att satsa på ett stort forskningsprogram i offentlig regi, kallatFÖTEK, försöker att vidareutveckla sin livsmedelsindustri. MedFÖTEK har man samordnat FoU-program för tre olika ministerier. Statenbidrog med 525 milj. DKK för första etappen och näringslivet med ungefärlika mycket. bidrar staten med 100 milj. DKK tillsamarbetsprojekt.Fyra departement medverkar i programmet och man har bildat ettgemensamt styrorgan där flera departement är representerade. Ansökan ställstill en särskild nämnd. De flesta projekten är finansierade med hälften avmedlen från företagen och hälften från samhället. Inom ramen för FÖTEKprövas och beviljas anslag till forskning inom hela livsmedelskedjan.Agro-industriellt kluster iSkåneFör att åstadkomma en stabil utveckling i lönsam industri ärdet viktigt att genom konsekventa prioriteringar stärka deninneboende dynamik som finns i regionala industrikluster.SLU/LU/LTH utgör tillsammans med livsmedelsföretagen iSkåne det mest betydelsefulla agro-industriella centrumet ilandet. Genom att ta tillvara detta och ytterligare stärka detkan man få en positiv och självgenererande utveckling, somaldrig kan uppnås på något annat håll i landet, oavsett hurmycket medel man satsar.NationelltlivsmedelscentrumOm skall ha en chans att lyckas med sina spirandeambitioner att vidga marknadsandelarna i ett internationelltperspektiv med nya högkvalitativa produkter, så måsteforskningsresurserna samordnas i ett forskningscentrum förlivsmedelsforskning.Det övergripande organ som såväl utredningen som vi menar krävs för attsamordna forskningsresurserna bör förläggas i anslutning till Lundsuniversitet och SLU Alnarp.Ett livsmedelscentrum är under uppbyggnad genom ettkonsortium som bildats mellan , SLU och under namnet Livsmedelscentrum (LCL). Detta är ett stortsteg framåt för svensk livsmedelsforskning, vilket förtjänar allt stöd ochuppmuntran. Med detta som grund finns alla möjligheter att bygga upp ettnationellt livsmedelscentrum, dit lejonparten av resurserna för denna typ avFoU borde destineras.Livsmedel med särskildaegenskaperDet behövs fördjupad forskning kring hur ämnen i vår matpåverkar hälsan och den mänskliga kroppen. Kunskapen omfoderstater i animalieproduktionen tycks ofta vara större änom hur vår egen mat påverkar oss.Forskning och utveckling av livsmedel med särskilda näringsegenskaperförtjänar särskild uppmärksamhet. Oklarheter i gränsdragningen mellan livs-medel och läkemedel när det gäller s.k functional foods måste ut. Detär först då som FoU kring sådana kommer kunna ta fart på allvar.Modern förädlingsteknikfår inte hindrasSamtidigt som det är nödvändigt med aktiva åtgärder pålivsmedelsteknikens område, är det lika viktigt att intebelägga FoU på livsmedelsområdet med restriktioner somkan bromsa upp och hämma en svensk utveckling. Sålundaär det nödvändigt för de svenska förädlingsföretagen att fåanvända samma förädlingstekniker och förädlingsmaterialsom konkurrenterna utomlands. Annars hamnar de svenskaföretagen snart på efterkälken, vilket skulle innebära attsvensk råvaruproduktion inte skulle få tillgång till nyttkonkurrenskraftigt växtsortmaterial. Detta skulle på kort tidkunna bli helt förödande för livsmedelsnäringen i landet.Ett hinder för att få utnyttja modern genteknik i växtförädlingen skulledessutom försvåra en utveckling mot mindre miljöbelastande odlingsmetoderi jordbruk och trädgårdsskötsel.RegeringsförklaringenFörslagen i SOU 1997:25, och statsministerns ord iregeringsförklaringen om att "ytterligare insatser för attförbättra svensk livsmedelsproduktion övervägs", får inte blijust bara ord, utan måste ges en reell innebörd i ett markantökat stöd till forskning och utveckling på livsmedelsområdetsom beskrivits ovan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att svensktjordbruk bör befrias från de konkurrenshämmande kostnader somenergiskatterna utgör,12. att hos regeringen begär förslag om ett nationellt program förforskning och utveckling på livsmedelsområdet i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag rörandelivsmedelsforskningen i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av livsmedelsforskning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gränsdragningen mellan läkemedel och livsmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utnyttjande av modern genteknik.