mot · GL02Jo785 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 InledningMänniskan är beroende av jordens resurser. När vi nyttjarnaturresurserna måste därför detta alltid ske med hänsyn till naturensegna gränser. Det är varje generations skyldighet att förvalta jordensresurser till kommande släkten.En hållbar utveckling är ett globalt ansvar, men tyngdpunkten för ansvaretatt ändra destruktiva levnadsmönster ligger hos den industriella världen. Enliberal miljöpolitik innebär också att varje individ måste ta ansvar för sinlivsstil så att den bidrar till en hållbar utveckling.Att förvalta jordens resurser för de kommande generationerna är ett stortansvar. Men människan har till hjälp i arbetet en unik kapacitet att kunna sekonsekvenserna av sitt handlande och lära av sina misstag. Hon har också enunik möjlighet att medvetet kunna göra moraliska ställningstaganden ochändra ett destruktivt beteende.När det gäller miljöproblemen är det lätt att slå an en dyster grundton.Varje dag matas vi med information om miljökatastrofer, nya miljöhot ochalarmerande klimatförändringar. Det är enkelt att bli pessimistisk och ha enmörk framtidstro. En del menar att lösningen på dagens miljöproblem liggeri att återvända till ett samhälle fritt från industrialism och resursförbrukandeaktiviteter.Men vi liberaler har en i grunden optimistisk syn och entilltro till varje generations förmåga att finna lösningar på sin tids problemoch känna ett ansvar för kommande släkten. Den positiva liberalainställningen innebär dock inte att vi aningslöst menar att det går att tänjanaturens spelregler hur lång som helst. Men vi förnekar inte heller naturenspartiella förmåga att läka sig själv. När miljöns intresse står i konflikt medmiljöfarlig verksamhet måste alltid naturlagarna på ett tidigt stadium gesföreträde. Försiktighetsprincipen måste prägla all mänsklig relation tillnaturen.Vi har en positiv teknikvänlig syn på verkligheten. Genom tekniskaframsteg har mänskligheten kunnat upptäcka flera miljöhot och i många fallockså minskat dess inskränkningar på den framtida friheten. Dock kan långtifrån alla miljöhot avvärjas genom forskning eller genom rätt ekonomiskaoch institutionella arrangemang. Men dagens moderna miljöproblem finnerinte sina lösningar i historien.Det finns ingen väg tillbaka. Därför måste vi tillsammans, genom att såvälenskilda individer som företag tar ansvar för sin livsstil och har ettmiljövänligt handlingssätt, skapa ett hållbart samhälle som inte utarmarjordens resurser. Det är en stor politisk uppgift att bidra med genomtänktaspelregler för att möjliggöra detta.För att varje människa ska kunna ta ansvar och samverka för en bra miljökrävs kunskap. Det är därför viktigt att den enskildes ansvar tydliggörsgenom information, utbildning med mera. Överföring av kunskap, forskningoch teknik mellan länder och bindande globala överenskommelser är viktigamiljöpolitiska medel. För miljösamarbetet i är naturligtvis EU ettunikt verktyg för att skapa gemensamma målsättningar med minimiregleroch miljöavgifter.Vi liberaler är övertygade om att miljöhoten går att bemästra. Men detkräver att ord blir handling. Det är hög tid att fatta de beslut som omsätterden politiska retoriken till konsekventa och medvetna åtgärder som gerresultat i miljöarbetet.Vi måste backa ut ur den ekologiska återvändsgränd där vi befinneross på grund av våra levnadsmönster och vända utvecklingen till en hållbarframtid. För oss liberaler innebär det att mänskligheten måste leva på räntanav det naturen har att ge och inte tära på kapitalet. Vi vill ge en nykurs för miljöpolitiken.2 Globala utmaningarHotet mot miljön har bytt karaktär från att främst ha varit en fråga omsynliga och omedelbara utsläpp med nationella eller regionala skador tillatt bli både globala och diffusa. Det är individernas levnadsmönster i allavärldens länder som är det största globala hotet.Ofta hotas människors direkta överlevnad av till exempel bristen på rentvatten eller odlingsbar mark. Fattigdomen är den enskilt viktigasteförklaringen till den kraftiga befolkningsökningen och därmed hotet om enöverbefolkad värld. I de rikare delarna av världen hänger miljöproblemensnarare ihop med det motsatta problemet - en omfattande överkonsumtion avnaturresurserna. Här har en effektiv reningsteknik och ett effektivt jordbruklyckats säkra vår kortsiktiga överlevnad. Istället hotas vår omedelbaralivskvalitet och långsiktiga överlevnad genom t ex försurade skogar och sjöaroch en snabbt minskande biologisk mångfald och genetisk variation.Gemensamt för alla miljöhot på vår jord är dock att de alltid beskär frihetenoch minskar framtida generationers livschanser.KlimatfrågornaDet finns ett antal globala utmaningar som vi ställts inför. Framföralltutgör omfattande klimatförändringar och ozonuttunningen de två störstahoten mot mänsklighetens överlevnad. Ett annat är de sura regnen tillföljd av svavel- och kväveutsläpp. Bara i orsakar dessa utsläppatt tusentals sjöars liv urlakas.I undertecknades en klimatkonvention. Där kom manöverens om att koldioxidutsläppen måste begränsas över hela världen för attge någon effekt. I konventionen beskrivs dock på flera ställen att det krävsmer av industrinationer som till exempel . Detta är rimligt och det ärviktigt att agerar med kraft och minskar koldioxidutsläppen för att påett trovärdigt sätt kunna driva frågan på det internationella planet. Men idaghandlar den socialdemokratiska regeringen tvärtom.Enligt klimatkonventionen måste användningen av fossila bränslen minskai hela världen. är trafiken en av de främsta orsakerna till attSverige inte lyckats stabilisera koldioxidutsläppen enligt riksdagensmiljömål. Dessutom kommer koldioxidutsläppen med stor sannolikhet attöka när kärnkraftverket avvecklas.Också inom EU har regeringen gett upp koldioxidmålet. som deflesta andra EU-länderna ska sänka sina utsläpp harSverige i EU begärt att få öka utsläppen . Det är knappast enoffensiv miljöpolitik.Folkpartiet liberalerna anser att det är viktigt att få ner koldioxidutsläppenoch vill därför verka för att miljömål om koldioxidutsläpp uppnåssamt att i EU verkar för att minska koldioxidutsläppen såväl inomden egna nationen som i hela EU-området.FN:s miljörollFörenta nationerna spelar en viktig roll i miljöarbetet. Bland annat genomAgenda 21-arbetet. Under UNGASS 19, det vill säga den nittondespecialsessionen av diskuterades frågor som:- fattigdom och ökat bistånd,- effektivisering av energi- och resursanvändning i norr,- EU:s skogskonvention.Sverige markerade att dessa frågor har särskild prioritet och skalluppmärksammas.FN:s Habitatkonferens kompletterar med en social dimensionvilket är viktig för att få ett bredare genomslag för en hållbar utveckling.Det internationella miljöarbetet skall aldrig underskattas. Ett fortsatt arbetemed globala konventioner för hållbar utveckling är viktiga inslag imiljöarbetet. Men det är viktigt att ord också blir handling. För detta krävskraftfull politisk ledning.MiljöbiståndEtt effektivt miljöbistånd måste vara långsiktigt. Det innebär att deninhemska befolkningen måste vara starkt delaktiga i demokratiskabeslutsprocesser och att fattigdomen måste bekämpas.Dessutom bör följande två verksamhetsområden prioriteras inommiljöbiståndet: Mat- och vattenförsörjning vilket innebär åtgärder inomjordbruk, skogsbruk, marin miljö, färskvattenförsörjning, avfall/avlopp samttransporter, energiförsörjning och befolkningsfrågor. Det andra prioriteradeområdet är kapacitetsutveckling, det vill säga forskning och utbildning samtutveckling av rättssystem och institutioner. Förstärkt kompetens inom ämnetmiljöekonomi ses som särskilt viktigt.3 Regionala utmaningarPå regional nivå är det ännu viktigare att finna gemensamma lösningar påde gemensamma miljöproblem, men också lite enklare då det oftast ärlättare att komma överens med sina närmaste grannar. För att klarakonkurrenskraften trots en progressiv miljöpolitik är det särskilt viktigtatt undvika regionala varianter på fångarnas dilemma.EU-världens bästa miljöorganisationEU är ett unikt samarbete mellan femton av , ett samarbetesom dock, genom sina omfattande avtal med omgivningen, berör så gottsom alla. Det innebär att det finns en enorm politisk kraft samlad för attta tag i de riktigt svåra och gränsöverskridande miljöfrågorna. Det kräverdock att den driver på för att föra upp de avgörandemiljöfrågorna på EU:s dagordning.På EU-nivå bör därför möjligheterna att införa en europeiskkoldioxidavgift finnas. Det innebär i praktiken att avgifter på miljöförstöringinte skall undantas från övriga miljöbeslut när det gäller möjligheten att fattamajoritetsbeslut. Detta är en central uppgift om det skall vara möjligt attuppnå målen om minskade koldioxidutsläpp i vår del av världen. Dennaavgift skulle med fördel kunna växlas mot att skatten på t ex arbete sänks.Det är viktigt att driva på miljöarbetet inom EU för att lösa gräns-överskridande problem som till exempel försurning.Den s k substitutionsprincipen eller utbytesregeln måste bli standard äveninom EU:s miljölagstiftning. Det är en utbytesregel som redan återfinns i densvenska kemikalielagstiftningen och innebär att en skadlig kemikalie alltidskall ersättas av en mindre skadlig kemikalie om det är möjligt.EU-medlemskapet innebär möjligheter för att påverka denfortsatta integrationen och avregleringen av energimarknaderna i vår del avvärlden. Energi skall omfattas av samma regelverk som andra varor ochtjänster på den inre marknaden.Det är bra att miljögarantin förstärks i och med Amsterdamfördraget. Detblir därigenom möjligt för EU:s medlemsländer att behålla eller införasträngare miljöregler än de som EU beslutar om.ÖstersjönAndra regionala sammanslutningar bör också stärkas. är enregion av särskilt stor betydelse för . Situationen i länderna runtÖstersjön har skapat "nygamla'" förutsättningar för ett utvidgatÖstersjösamarbete.Innanhavet fortsätter att nedsmutsas genom utsläpp och läckagetill havet från samtliga länder. Detsamma gäller vårt gemensamma luftrumsom tillförs de utsläpp som försurar våra skogar och marker. Samverkan medvåra grannar bör bl a inriktas på att minska koldioxidutsläppen på effektivastmöjliga sätt.Den extremt dåliga hushållningen med energi i göratt marginalkostnaden för att reducera utsläppen där ligger långt under vårkostnad här hemma för motsvarande effekt. Den bästa insatsen vi kan görapå lång sikt för att stärka regionen kring är att arbeta för att våragrannländer blir medlemmar i . På kort sikt krävs dock vissapunktinsatser, bl a ökade resurser för att minska oljeutsläppen i Östersjön.Det krävs framför allt en ökad och samordnad övervakning av sjöfarten iÖstersjön.Sekretariatet för skall koordinera och initiera insatser för attuppfylla Agenda 21-kraven om en hållbar utveckling inom regionen. För attintensifiera arbetet kring bör det lokala samarbetet mellan vänorterstärkas.4 Nationella utmaningarDet finns behov av att skärpa det miljöpolitiska engagemanget på fleraområden. Centralt är att arbetet utifrån konsekvent tillämpaspå alla politiska nivåer.Akut är dock vissa problem som till exempel hotet mot skogens biologiskamångfald.För att även kommande generationer ska kunna se ugglor, hackspettar,mossor och andra djur och växter är det viktigt att bevara de unika orördaskogsmiljöer som finns kvar. Att rädda utrotningshotade arter har intebara emotionell betydelse. Om den ekologiska balansen rubbas kan det fåoanade konsekvenser. Till exempel kan flera djur och växter dö ut ochoönskade skadedjur kan ta sig större utrymme. I förlängningen handlar detom människans existens. Omkring 1 950 arter är utrotningshotade ellerminskar kraftigt. avverkas ett område där man är väl medvetenom att det finns hotade arter, enligt Naturskyddsföreningen.Ett sätt att skydda naturskogen och den biologiska mångfalden är attundanta viss skogsmark från skogsbruk. För att sista naturskog skakunna bevaras för kommande generationer måste andelen skog som skyddasi reservat öka. I skyddas endast produktivskogsmark nedanför fjällregionen. Det kan jämföras med cirka 10 procentregnskog som skyddas i tropikerna.För att skall kunna axla ett globalt ledarskap inom miljöområdetmåste riksdag och regering se till att först sopa rent framför egen dörr. Det ärförst då som vi med trovärdighet kan arbeta med miljöfrågorna på detregionala och globala planet.Skyddet av den biologiska mångfalden står högst upp på vårmiljödagordning. Miljöarbetet kräver dock att ekonomiska resurser avsättsför angelägna insatser. Att växla in på ett hållbart utvecklingsspår ärinte gratis.Generellt finns därför anledning att ifrågasätta de kraftfulla besparingarsom regeringen vill genomföra på anslagen till allmän miljö- och naturvårdde närmaste åren. vill därför anslå ytterligare 290 miljoner kronortill utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.Naturvård och naturresurserNaturens skönhet utgör en viktigt dimension på livskvalitet. Tillgångenpå naturupplevelser utgör således ett viktig mått av frihet förmedborgarna. För att säkra naturvärdena krävs insatser över hela detmiljöpolitiska fältet, eftersom samtliga miljöhot i slutändan alltid går utöver naturens skönhet. Vi vill peka på några områden där det är särskilttydligt att det krävs bättre och mer liberal politik.De areella näringarnaDet är särskilt viktigt att de näringar som har en stor inverkan på naturenomfattas av ett regelverk som stimulerar en hållbar utveckling. Ettövergripande mål för dessa näringar är att säkra den biologiskamångfalden och minimera inverkan på miljön i övrigt. En godgrundläggande miljöhänsyn i de areella näringarna är tillsammans medområdesskydd i praktiken helt avgörande för hur väl uppsattanaturvårdsmål skall nås. Behoven av områdesskydd är direkt beroende avhur väl miljöanpassningen i de areella näringarna lyckas.Utvecklingen av det konventionella jordbruket mot en mer hållbarproduktion av livsmedel är viktig. Miljöersättningsprogrammet är ett braredskap för att upprätthålla en miljöinriktning på jordbruket. En högambitionsnivå för jordbrukets miljöarbete måste tydligt framgå av sektors-ansvaret. På detta område görs ett betydande arbete inom näringen. Viliberaler stödjer detta arbete, men det behöver intensifieras. Mot bakgrund avde höga ambitioner som finns för miljöarbetet inom jordbruket är det viktigtatt miljöersättningsprogrammet utvecklas vidare. Det är av stor vikt attbevarandet av odlingslandskapet och den biologiska mångfalden sätts icentrum. Jordbrukslandskapet och landsbygden är en stor nationell tillgångur miljö-, företagar- och turistsynpunkt.Vissa former av skogsbruk med dess brukningsmetoder utgör ett hot motden biologiska mångfalden i skogen. Genom den nuvarandeskogsvårdsslagen och genom ökade kunskaper hos skogsbrukarna har viktigaframsteg gjorts. I skogen återfinns unika biotoper och ekosystem som utgörgrunden för många arters överlevnad. Dessa förutsättningar måsteåterspeglas i avverknings- och reproduktionsreglerna för att den biologiskamångfalden skall bevaras.Tillgången på fisk i sjöar och hav är avgörande för balansen i dessa storaekosystem. Därför måste fisktillgången skyddas mot överutnyttjande genominternationella överenskommelser.OmrådesskyddenDär inte vardagshänsynen inom de areella näringarna räcker till är olikaformer av områdesskydd nödvändigt för att bevara större ekosystem ochunika biotoper. För detta ändamål måste dock avsättas tillräckligt medresurser för markinlösen och intrångsersättningar. Beträffande reservat iskogsmark har tidigare ställt sig bakom ett uttalande att 5procent av den produktiva skogsmarken nedanför det fjällnära områdetkan behöva skyddas i reservat. Detta förutsätter att mål förmiljöanpassning av skogsbruket uppfylls. inte målet ökarreservatsbehovet upp till emot . börreservatsbehovet vara uppfyllt.När det gäller odlingslandskapet har föreslagit att600 000 ha skall bevaras . De värdefullaste områdena bör enligtNaturvårdsverket säkerställas som reservat. liberalerna delardenna bedömning.Med rådande system där intrångsersättning måste betalas till markägarnaäven vid skydd av mindre biotoper krävs kraftigt ökade budgetanslag tillmarkinlösen och intrångsersättningar. Det finns många unika naturområdensom är akut hotade och det kräver därför omgående en kraftig engångsinsats.Det är framförallt stora områden av ovärderlig s k gammelskog som står påspel.Miljöorganisationernas vädjan till landets samtliga skogsägare om ettfemårigt avverkningsstopp för att inte förstöra något som tar hundratals år attåterskapa har inte gett önskat resultat. Effekten av de uppenbart otillräckligaanslagen blir att värdefulla biotoper förstörs och att den biologiskamångfalden snabbt utarmas. liberalerna vill därför anslåytterligare till markinköp och intrångsersättningar.Markägaransvar och miljöskadorEtt viktigt försiktighetsmått i miljösskyddslagstiftningen är det s kmarkägaransvaret. Det innebär att ansvaret för markskador inte upphörbara för att en viss verksamhet gör det. Detta ansvar är i det närmastesjälvklart med en miljölagstiftning som både nationellt och internationelltbygger på principen om att förorenaren betalar.Problemet med markskador från äldre miljöfarlig verksamhet äromfattande. Det finns stora markområden som är i behov av sanering frånföroreningar. Att även dessa ytor saneras är nödvändigt för att ekosystemenoch den biologiska mångfalden skall kunna återställas i dessa skadadeområden.KemikalierSpridningen av miljöfarliga kemikalier och metaller i vår miljö måsteminska. Det finns cirka 10 miljoner kemiska föreningar registreradei världen. Det tillkommer dessutom ständigt ett stort antal nya ämnen.Vetenskapen har endast grepp om miljö- och hälsoriskerna för av de kända kemikalierna. Det är således omöjligt attöverblicka effekterna av dagens kemikaliesamhälle. Farliga kemikaliersprids i näringskedjorna och genom dess ackumulation hotas denbiologiska mångfalden.Kemikalie- och metalläckaget skall begränsas genom ett omfattandeproducentansvar och strikta regler för destruktion av miljöfarligt avfall. Föratt minimera tillförseln av skadliga ämnen i miljön finns det i svenskkemikalielagstiftning en s k substitutionsprincip eller en utbytesregel. Deninnebär att var och en som hanterar en kemisk produkt själv måste bedömaom hon kan minska risken för miljöskador genom att använda en annanprodukt eller på ett annat sätt minska miljörisken. Målet är att endastanvända material som varken i sig själva eller som nedbrytningsprodukter ärmiljöfarliga.En brist i lagstiftningen är att den gör skillnad på tillämpning avutbytesregeln mellan kemiska produkter och varor som behandlats med enkemisk produkt. Utbytesregeln bör därför fullt ut omfatta även varor sombehandlats med kemiska produkter.Uthålligt energisystemEnergisystemets utformning har en avgörande inverkan på såväl denlokala som den globala miljön. Dess struktur måste därför inbegripa enlångsiktig miljöhänsyn.Energiförsörjningen har både en regional och global karaktär. Ineffektivaoch säkerhetsmässigt undermåliga kol- och kärnkraftverk i bl a Öst- ochCentraleuropa innebär enorma miljöproblem. En fortsatt ökning avförbränning av kol i och riskerar också att öka växthuseffekten.Energisystemet måste därför ställas om globalt för att bli ekologiskthållbart. Energiframställning genom fossila bränslen som kol, olja ochnaturgas samt kärnkraften skall fasas ut ur energisystemet och ersättas avekologiskt hållbara energikällor, som inte förorsakar skadliga utsläpp elleravfall och inte förbrukar ändliga resurser. Samtliga fossila bränslen kommerav naturliga skäl att utgöra parenteser i mänsklighetens energiförsörjning.Omställningen måste dock ske med hänsyn till andra viktiga samhällsmål.Tillgången på energi till konkurrenskraftiga priser är avgörande förvälfärden. En successiv omställning av energisystemet är därför att föredraframför kortsiktiga beslut som leder till snabba och kraftigaenergiprishöjningar. Kortsiktiga beslut riskerar att kullkasta förutsättningarnaför viktiga delar av industrin, försämra sysselsättning och välfärd, urholka deoffentliga finanserna och försvåra för hushållen.Förnybara energislag måste ges tid för att utvecklas och erbjudas tillkonkurrenskraftiga priser. Med ekonomiska styrmedel kan man sätta pris påmiljöförstöringen från de fossila energikällorna. Ekologiskt hållbar energioch teknik som t ex biobränsle, solenergi, vindkraft, värmepumpar gesdärmed en ökad konkurrenskraft.En avreglerad elmarknad innebär att konsumenterna får större makt attpåverka de produkter och tjänster som erbjuds. För att öka konsumenternaskraft är det viktigt att den nationella avregleringen noggrant följs upp och attdet skapas system som uppmuntrar energibesparing. Det innebär t ex att denrörliga kostnaden skall utgöra en så stor del som möjligt av det totalakostnaden för elkonsumtionen i konsumentledet.Utöver ekonomiska styrmedel som miljöavgifter behövs också aktivainsatser, som till exempel teknikupphandling, som uppmuntrar till energi-hushållning, utveckling av biobränsleteknik och annan miljövänligenergiproduktion samt forskning. Vi måste vara öppna för att framtiden kankomma att erbjuda nya energikällor och ny teknik som är ekologiskt hållbar.Forskningen kring energiförsörjningen måste vara fri. Det innebär att den såkallade "tankeförbudslagen" som omgärdar kärnkraftsforskningen skallavskaffas.Orörda älvar och vattendragDe fletsa av älvar är exploaterade för att utvinna elektrisk kraft.I dag återstår endast ett fåtal av de stora älvarna och andra betydandevattendrag i outbyggt skick. En utbyggd älv med följande miljöskadorkan inte återställas. Det är därför av stor betydelse för naturvården att deorörda älvarna och andra vattendrag bevaras. De besitter unikanaturvärden och utgör ofta viktiga ekosystem för hotade djurarter. Vid ettflertal tillfällen under den innevarande mandatperioden har dock fråganom att bygga ut vattenkraften förts på tal.Riksdagen har genom systemet med fastställda riksintressen beslutat attskydda det mest värdefulla av den återstående "älvnaturen". Detta harföregåtts av omfattande utredningar och analyser där bevarandevärdet redanhar vägts mot vattenkraftsintresset. Denna avvägning har skett till fördel förnaturen och för miljöintresset. Det finns ingen anledning att göra några andrabedömningar av de älvar som bara beslutatatt skydda.Epoken av älvutbyggnad måste nu vara slut och istället för att minskaskyddet för de orörda vattendragen bör det tvärtom utökas genom att flera avde ännu oskyddade vattendragen klassas som riksintresse inom ramen förnaturresurslagstiftningen.KalkningsverksamhetFörsurning orsakad av olika utsläppskällor skapar svåra föroreningar ochackumulerade miljöproblem i våra vattendrag. Genom attkalkningsinsatser i stor skala sedan 1970- talet har stora miljöskador trotsallt kunnat motverkats. Om omfattande besparingar görs på anslagen tillkalkningen riskerar således årtionden av kalkningsinsatser att gåförlorade genom en snabb återförsurning. När anslaget till kalkning skarsner vid budget var det något som vi beklagade, men i slutändangodtog p.g.a. det svåra ekonomiska läget. ansåg vi dock attgränsen för besparingar på kalkningsverksamheten var nådd. Folkpartietliberalerna ville därför redan då anslå ytterligare tillkalkningsverksamheten. Det blev ingen höjning av kalkningsanslagetförra året men ser vi positivt på att budget hörsammat dettakrav. På grund av det stora behovet och de tidigare nedskärningarna villvi dock öka kalkningsanslaget med ytterligare 20 miljoner kronor.Fosfor- och kväveläckageÖvergödningen av våra kustvatten är ett omfattande miljöproblem som effekterna av . Tillväxt av alger, blomning avväxtplankton har ökat och allt fler bottenytor som saknar syre. Dettaberor till stor del på kväve- och fosforutsläppen från land.