mot · GL02Fi212 · 1997-10-06 00:00:00 — Omkring en kvarts miljon människor, fler kvinnor än män, arbetar hemifrån mer eller mindre regelbundet. Många egenföretagare har hemmet som arbetsplats. Utvecklingen av informationstekniken gör detta val allt lättare och rationellare. I skattesystemet finns emellertid ett antal regler som försvårar för företagare att driva verksamheten från den egna bostaden, i synnerhet om man bor i egethem. Mer än halva ytan i bostaden måste användas för företaget för att den ska anses vara näringsfastighet. Annars får endast kostnader som uppkommit särskilt på grund av verksamheten dras av i företaget, alla andra slags utgifter anses ha uppkommit ändå. anser att möjligheterna till avdrag behöver förbättras och anpassas till det nya företagandets behov. Reglerna behöver därför ses över. Mycket av dagens regelverk är illa anpassat till den moderna tjänsteföretagarens verklighet. Skatte- och deklarationsregler är i stor utsträckning formade efter kapital- och materialintensiva tillverkande företag. Bland de nya entreprenörerna är det många som säljer framförallt sin tid och sitt kunnande, och som har ganska små omkostnader. Vi anser att de bör kunna välja att avge en förenklad företagardeklaration, precis som en löntagare kan välja förenklad självdeklaration. Om fler människor skall vilja ta steget till eget företagande får de inte mötas av en mur av byråkrati. Det måste vara vars och ens egen ambition och förmåga som avgör om man lyckas, inte om man klarar att forcera byråkratin. kan framkörningssträckan till eget företagande vara lång. Rader av blanketter skall beställas och fyllas i, myndigheter kontaktas väntan på besked om tillstånd kan bli lång. Lika smidigt som det är att gå in på posten och hämta ett kuvert för Postens-flytt-kom-ihåg, lika lätt borde det vara för en blivande entreprenör att gå till skattekontoret och hämta Starta-eget-boxen. Den skulle t ex kunna innehålla en beställningskupong för F-skattsedel, en begriplig informationsskrift om regler för beskattning, en förenklad företagardeklaration, en enkel kassabok och instruktioner för redovisning. har tagit fram en sådan Starta-eget-box. Egenföretagare betalar avgifter till socialförsäkringssystemen som alla andra, men är inte berättigade till förmåner på samma villkor. Reglerna varierar också beroende på företagsform för verksamheten. Den som driver aktiebolag har i ett uppbyggnadsskede t ex sämre inkomstskydd mot sjukdom än den som driver handelsbolag eller enskild firma. De senare har möjlighet att , då inkomsten vanligvis är mycket låg, erhålla en ersättning grundad på en fiktiv inkomst, motsvarande ungefär vad en anställd skulle ha fått. Denna möjlighet finns inte för den som startar aktiebolag. För anställda beräknas ersättning i sjuk- och föräldraförsäkringen på inkomsten utslagen , dvs . Egenföretagaren däremot får sin dagersättning beräknad på årets , dvs ett lägre belopp. Dessa och andra diskriminerande regler i socialförsäkringssystemet behöver ses över. Den som vill ta steget till eget företagande ska självfallet inte få en sämre trygghet än andra. 3.4 Lönebildning och en modern arbetsmarknadslagstifning Arbetsmarknaden håller på att förändras. En allt större del av de nytillkommande jobben är inte fasta anställningar utan olika former av visstidsanställningar. Det kan röra sig om projektanställningar, tidsbegränsade uppdrag och liknande. Denna utveckling rymmer både positiva och negativa inslag. Negativt är att det hårda regelverket på arbetsmarknaden tvingar fram lösare anställningsformer. I t ex ett land som med en traditionellt hård arbetsmarknadsreglering har man tvingats öppna för lösare anställningsförhållanden. Denna temporära anställningsform har blivit helt dominerande vid nyanställning. I har andelen tillfälligt anställda ökat, särskilt efter 1994. rör det sig om av de nya arbetstillfällena, vilket kan jämföras med . Konsekvensen av mycket höga trygghetskrav blir paradoxalt nog ingen trygghet alls för många. De mer tillfälliga anställningsformerna är också till en del en naturlig följd av samhällsutvecklingen. Människor kommer förmodligen att byta arbete i livet och t ex vara sin egen under vissa perioder. De säljer i större utsträckning sin egen kompetens och tid. Fler kommer att arbeta hemifrån mot olika uppdragsgivare, etc. För dem är trygghetskraven, lagstiftning som reglerar arbetstider, övertid och semesterrätt inte relevanta. Mycket av det regelverk som omgärdar arbete och företagande, inte bara arbetsmarknadslagstiftningen, bromsar i praktiken denna positiva utveckling. Regelverket måste anpassas till den nya arbetsmarknaden. Ett första steg i anpassningen till en modern arbetsmarknad är att reglerna i LAS och MBL återgår till vad som gällde under den borgerliga regeringsperioden. Det innebär bl a att turordningsreglerna ändras så att arbetsgivaren kan undanta två personer i varje turordningskrets, att fackets vetorätt vid entreprenader slopas och att det inte blir tillåtet att sätta enmansföretagare i blockad. Det innebär också att möjligheterna att provanställa personal förlängs och reglerna för visstidsanställningar mjukas upp. De små förändringar regeringen beslutat om i denna riktning är inte tillräckliga. Dessutom behövs en ny parlamentarisk arbetsrättsutredning, som grundligt analyserar arbetsmarknadslagstiftningens inverkan på lönebildningen liksom behovet av ytterligare förenklingar för småföretagen och ytterligare avregleringar. Som en röd tråd går genom regeringens finansplan insikten att lönebildningen måste förbättras om antalet jobb skall öka rejält och arbetslösheten minska. Desto mer anmärkningsvärt och klandervärt är det att regeringen bara antagit att detta sker utan att ha föreslagit några åtgärder. Självfallet skall regeringen inte direkt ingripa i lönebildningen utan skapa gynnsamma förutsättningar. Vi anser att en återgång till skattereformens principer om hälften kvar skulle ha gynnsamma effekter på lönebildningen. Likaså skulle en reformering av arbetslöshetsförsäkringen med högre egna försäkringspremier och en s k bortre parentes verka i samma riktning. Våra förslag om en förstärkt medlingsfunktion kan också bidraga. Vi konstaterar också att våra förslag till reformeringar inom arbetsrätten skulle bidra till att skapa en bättre maktbalans mellan parterna på arbetsmarknaden, vilket skulle underlätta lönebildningen. 3.5 En tillförlitlig energipolitik Den energipolitik som regeringen för är skadlig. Den är skadlig för samhällsekonomin, skadlig för miljön, skadlig för välfärden, skadlig för de offentliga finanserna. Den försämrar internationella rykte som investeringsland. Energiöverenskommelsen har skapat stor osäkerhet kring energiförsörjningen och ökat misstron i när är i akut behov av mer investeringar och nya jobb. Den innebär också att tidigare samförstånd och majoriteter har övergivits. Energifrågan får inte tillåtas bli ett evigt inrikespolitiskt trätoämne, som splittrar nationen. Risken är emellertid stor att det nu aktuella beslutet befäster just detta. Vi är övertygade om att det skulle gå att finna andra överenskommelser som samlar en majoritet av befolkningen, företrädare för näringsliv och arbetsmarknadsorganisationer. håller fast vid breda energipolitiska uppgörelse. Regeringen har ännu inte redovisat några beräkningar av kostnaderna för samhällsekonomin, de offentliga finanserna eller de enskilda hushållen av den beslutade snabbstängningen av . Vi anser detta vara en allvarlig brist. De totala kostnaderna har av flera bedömare uppskattats till . Väsentligt högre belopp beräknas av andra. De långsiktiga negativa effekterna på industristruktur och av ett försämrat investeringsklimat kan bli betydande. har formulerat målen för energipolitiken så här: Det svenska energisystemet bör successivt ställas om så att det blir ekologiskt hållbart. Vårt långsiktiga mål är att såväl fossilt bränsle som kärnkraft fasas ut ur energisystemet och ersätts av ekologiskt hållbara energikällor. ska genom egna aktiva insatser och tillsammans med andra EU-länder verka för säkrare kärnkraft i Öst- och . Omställningen av energisystemet måste ske med hänsyn taget till behov av tillväxt och ökad sysselsättning. Trots att konjunkturen nu ser ut att förbättras är de långsiktiga tillväxtförutsättningarna för fortfarande dåliga. Ett skäl till detta är osäkerheten kring energiförsörjningen. En långsiktig energipolitik som syftar till en successiv omställning av energisystemet är därför att föredra framför kortsiktiga beslut på partipolitiska grunder. anser att det ligger i intresse att vara med i det tredje steget i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) från starten . Socialdemokraternas ställningstagande att skall säga nej från starten för att se hur det går för andra länder och därefter möjligen gå med innebär både politiska och ekonomiska kostnader. De politiska kostnaderna för ett utanförskap är oomtvistade. Det blir svårare att vinna gehör för svenska intressen, t ex i fråga om utvidgningen, om miljöskatter, om bekämpning av internationell brottslighet, om sitter på åskådarplats när integrationen inom EU fördjupas. De ekonomiska kostnaderna är likaså betydande. Högre räntor, större svårigheter för mindre företag att konkurrera i andra EU-länder, avsevärda kostnader för storföretag och finansiella företag för att räkna och redovisa i dubbla valutor, m.m. Den räntenedgång som skett efter indikationer på att överväger ett mer positivt beslut om EMU och bedömningen att , och kanske , inte då kan stå utanför illustrerar tydligt några av de positiva effekterna av ett deltagande. De s k konvergenskriterierna för deltagande i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) innebär sunda offentliga finanser, låg ränta och inflation samt stabil växelkurs. Det sistnämnda tolkas av det stora flertalet EU-länder som deltagande i växelkurssamarbetet , medan hävdar att det är faktisk stabilitet som krävs, inte formellt deltagande i . Vad gäller statsskuldskriteriet tycks den tolkningen gälla att det är tillräckligt med en sjunkande skuldkvot även om nivån överstiger . stöder regeringens tolkning av kriterierna, vilket innebär att uppfyller kraven för deltagande från starten 1.1.99. Vi anser således att bör sträva efter att delta i från starten och har medverkat till en flerpartiuppgörelse om ställning så att den i sig önskvärda och av EU föreskrivna självständigheten realiseras. 4 En värdig vård Alla oavsett inkomst och livssituation ska ha rätt till god vård och omsorg. Det är ett grundläggande krav i ett liberalt välfärdssamhälle. En väl utbyggd vård angår alla människor, inte bara de sjuka. I något skede av livet blir alla beroende av att vården fungerar bra och det gör den fortfarande till stora delar. Men kristecknen blir fler och fler. vill fokusera på de tre områden där den socialdemokratiska politikens misslyckanden blivit som mest uppenbara. Det första gäller hur vi behandlar våra gamla. Inom äldreomsorgen blir bristerna alltmer uppenbara. Alltför många tvingas ligga i ensamhet, utan omvårdnad. Alltför många har ont utan att någon hinner lindra deras plågor. Trots att antalet gamla människor har ökat, är det 60.000 färre som får hemtjänst nu än . På de gamla långvårdssjukhusen, nu i Ädelreformen omdöpta till sjukhem, tvingas tusentals människor dela rum med andra som de inte känner. Det andra är de växande köerna. Länge var årslånga köer till viktiga operationer och behandlingar ett normalt inslag i vården. Under de borgerliga regeringsåren blev väntetider en sällsynthet. med socialdemokratisk politik i regeringen och i 25 av 26 landsting är köerna i vården tillbaka. Detta är ett gigantiskt misslyckande. 70.000 människor står i kö. 13.000 av dem har väntat . Mot denna bakgrund är regeringens svala intresse för att korta vårdköerna genom samverkan mellan vården och obegripligt! anser att av försäkringskassemedel bör kunna användas inom sjukvården för att korta köerna. Beloppet kan fördubblas . Att döma av den försöksverksamhet som skett är detta en ren vinst, inte bara för köande patienter utan också för de samlade offentliga finanserna. Det tredje gäller det framtida finansieringsproblemet, eller det s k vårdgapet, skillnaden mellan framtida behov och resurser. Enligt HSU 2000 växer vårdgapet, främst därför att antalet invånare kommer att öka med 83.000 . Mot bakgrund av hur regeringen har bedrivit den ekonomiska politiken anser att de extra pengarna, till och med , behövs. De krävs dels för att hejda uppsägningarna av personal, dels för att förbättra kvaliteten inom vården och omsorgen. Men det är uppenbart att ytterligare insatser därutöver krävs för att åstadkomma en värdig vård. Dessa måste koncentreras på att åstadkomma ett växande skatteunderlag i kommunerna. Dessutom krävs förmåga till omprioriteringar och nytänkande. 4.1 Vården kan inte vänta Den vårdgaranti som infördes av den borgerliga regeringen syftade till att fokusera köproblemen, och fick precis den avsedda effekten. kommer aldrig att acceptera det onödiga lidande som tiotusentals människor tvingas utstå bara därför de inte får den operation de behöver. Vi vill ha en ny och bättre vårdgaranti. En vårdgaranti är en av de viktigaste metoderna för att åstadkomma nytänkande och prioriteringar i vården. anser också att den s k FINSAM-modellen som innebär att sjukvården tillförs pengar från sjukförsäkringen för att korta köer i vården bör införas i hela landet. När alternativen står mellan att betala ut ca i sjukpenning under ett antal månaders sjukskrivning och att betala ca 20.000 för en operation, så vinner både individen och samhällsekonomin på det senare alternativet. Försöksverksamheterna visar att ett riks-FINSAM skulle kunna tillföra vården och det dubbla . Såväl statsministern som finansministern har i riksdagsdebatter visat sig förvånansvärt okunniga om detta grepp för att korta vårdköerna utan att öka de offentliga utgifterna. Enligt har i genomsnitt 1.000 vård- och omsorgsanställda fått lämna jobbet för gott . Denna utveckling måste hejdas om äldreomsorgen ska kunna präglas av värdighet och omtanke. har presenterat flera förslag om hur detta kan bli möjligt. Frågan om prioriteringar rör inte bara de extra medel regeringen planerar att skjuta till. De resurser som kommuner och landsting redan förfogar över måste också tydligt koncentreras till kärnverksamheterna vård, omsorg och skola. Det kan låta som en självklarhet, men är långt ifrån verklighet. förs stora summor över från skattebetalarna till de kommunala förlustbolagen. försvann in i förlustbolagen detta motsvarar ca 11.000 platser på ett sjukhem! anser att de kommunala bolagen successivt måste avvecklas. Det finns flera goda skäl till detta. (Se vår motion om de kommunala bolagen.) Det omfattande slöseriet med skattepengar är ett av dem. Fler entreprenörer, och en konsekvent konkurrensutsättning av kommunala verksamheter, kan frigöra betydande belopp. All erfarenhet visar att mångfald föder nya idéer och ökar kvaliteten. Återställarmentaliteten i riksdag, landsting och kommuner har gjort det kärvare för ny- och småföretagare och bromsat genomslaget för nya idéer. Sjukvården behöver den syresättning som fler aktörer innebär. vill ge vården de redskap som behövs för att bedriva verksamheterna så rationellt som möjligt. En politik för fler skattebetalare det är och förblir den enda långsiktigt hållbara vägen till förbättrad välfärd. Många problem, vårdköer, slitna skolor, m.m. bottnar i ett sviktande skatteunderlag. Ett stabilt och växande skatteunderlag krävs för att uthålligt klara kvaliteten inom vård, omsorg och skola. För varje procentenhet som arbetslösheten sjunker genom fler jobb inom näringslivet förbättras de offentliga finanserna med ca . Med en årlig tillväxt på en procentenhet mer än i regeringens prognos skulle kommuner och landsting ha mer att förfoga över fram . 5 Ny kurs för skolan Det är ingen slump att liberala parti lyfter fram skolan som ett av de viktigaste områdena. Problemen inom skolan är mycket stora. Var femte 16-åring som lämnar kan i praktiken inte läsa eller skriva sammanhängande meningar. Färre än hälften av dem som började gymnasiet kan skriva en uppsats med något så när flytande språk. En riktigt allvarlig signal är också den undersökning som visar att de elever som uppvisade de bästa resultaten i mellanstadiet hade blivit sämre när de kom upp i högstadiet. Förfallna, slitna och smutsiga skolmiljöer speglar i någon mening den syn på kunskap som präglat decennier av socialdemokratisk skolpolitik. Lärarna spelar den centrala rollen i skolan. Men när hade läraryrket status? Man måste gå tillbaka till den tid då liberalerna styrde skolpolitiken, den första halvan av . Då var folkskolläraren en högt respekterad person i samhället. har svenska lärare sämst betalt i västvärlden. Trots massarbetslösheten står stolar tomma i lärarutbildningen. Yrket har låg status för de unga människor som är på väg att välja yrke. Det är inget fel på de socialdemokratiska skolreformerna, det är bara lärarna som inte har förstått. Så sade och så tycks mena . Tanken att de nuvarande lärarna inte klarar sina arbetsuppgifter utan att det behövs en ny lärarkår verkar evig för socialdemokratiska skolpolitiker. anser att lärarnas roll måste uppgraderas. Det handlar inte bara om pengar, utan också om att skapa ett positivt arbetsklimat, om bättre lärarutbildning, om återkommande fortbildning, om bättre ledarskap i skolan och om nya karriärvägar. En socialliberal skolpolitik sätter elevernas kunskap i centrum. I en socialliberal skola får de svaga eleverna mer hjälp och stöd, och de starkare eleverna får mer stimulans. 5.1 Ett livslångt lärande Lusten att lära är medfödd. Små barn har en enorm inlärningskapacitet. De pedagogiska inslagen i förskolan bör därför stärkas. För att ännu bättre ta tillvara barns lust att lära vill att alla barn ska erbjudas plats inom barnomsorg med tydlig pedagogisk inriktning. lämnar alltför många elever med bristande kunskaper. vill bland annat inrätta en tioårig grundskola, avveckla timplanen för att sätta kunskapen inte tiden i centrum, införa betyg från sjätte årskursen samt öka resurserna till barn med läs- och skrivsvårigheter. gymnasiereform måste rivas upp. hade av eleverna på fordons- och byggprogrammen betyget icke godkänd i något av ämnena svenska, engelska eller matematik. I vissa skolor var andelen så hög som . Larmklockorna ringer allt tätare om att den nya gymnasieskolan håller på att bädda för en ny social utslagning. Det är naturligtvis oacceptabelt att nära hälften av eleverna på vissa utbildningsprogram går ut i livet med icke godkänt i sitt eget modersmål. kräver en ny gymnasiereform där kunskap och kvalitet står i centrum. Vi vill bland annat ha en ny gymnasieexamen, satsningar på ökad kvalitet genom bättre läromedel, fler lektorer, i undervisningen och ökad internationalisering. Ett modernt lärlingssystem behöver också införas. (Se motion Ny kurs för gymnasieskolan.) 5.2 Med sikte på kunskapstoppen Utbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för att skall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Människor kommer att behöva utbilda sig . Att utveckla det mänskliga kapitalet genom satsningar på utbildning och forskning spelar en avgörande roll för det framtida välståndet. Utbildningssystemets omfattning, inriktning och kvalitet har stor betydelse för landets produktivitet och långsiktiga konkurrenskraft. Det talas ibland om en u-landisering av svensk ekonomi. Uttrycket avser tendensen till sjunkande kunskapsinnehåll i industriproduktion jämfört med andra industrinationer. Om en sådan utveckling skulle fortsätta riskerar att tvingas konkurrera med låga reallöner snarare än med sofistikerade, högförädlade produkter. Om ska uppnå en högre tillväxt inom den kunskapsintensiva industrin krävs t ex att antalet civilingenjörer ökar kraftigt . Det kräver inte bara medvetna satsningar på högre utbildning och forskning, det kräver också att det lönar sig för den enskilde att satsa på utbildning. Internationella jämförelser visar på behovet att ytterligare höja utbildningsnivån. Om man till utbildning vid universitet och högskolor lägger annan eftergymnasial utbildning är den andel av varje ungdomsgeneration som i påbörjar någon form av eftergymnasial utbildning lägre än i jämförbara länder. anser att detta är fel. Målet måste vara att minst hälften av varje årskull ungdomar söker sig till högre utbildning. Vi vill säkra kvaliteten inom grundutbildningen. ökar antalet studenter snabbt. Enligt uppgift behövs ca 3.000 nya lärare , utöver det tillskott som följer av stora pensionsavgångar. Mot detta skall ställas att 1.600 doktorer utexamineras , dvs får den examen som krävs för lärartjänst. Vi föreslår därför ett antal förbättringar inom universitet och högskolor, fler doktorandtjänster, sommaruniversitet, m.m. 6 En ny trygghetsförsäkring Förtroendet för socialförsäkringarna måste återupprättas. Därför föreslår en bred uppgörelse av samma slag som den stora pensionsreformen. En ny trygghetsförsäkring, byggd på tydliga principer, bör byggas upp. Den växande misstron mot socialförsäkringarna beror bl.a. på att budgetsituationen gjort det nödvändigt med besparingar i olika socialförsäkringssystem. Fram-och-tillbaka-politik inom regelsystemet har naturligtvis också gjort systemen mindre pålitliga. Vidare är principerna bakom systemen inte klara och stabila. föreslår att dagens socialförsäkringar görs om till tre riktiga försäkringar: en allmän arbetslöshetsförsäkring. Alla tre skall vara obligatoriska, men fristående från statens budget. Till skillnad från skall det vara raka rör mellan avgifter och förmåner. Lönerna höjs i en avgiftsväxling, arbetsgivaravgifterna sänks med samma belopp och den enskilde betalar själv in sina försäkringspremier. För att försäkringspremierna skall vara riktiga avgifter och inte uppfattas som skatter behöver ett antal villkor vara uppfyllda: Bara de som betalat premien skall ha rätt till förmånen. Försäkringarna måste vara önskade av försäkringstagarna. Nivåerna får inte vara högre än vad flertalet frivilligt skulle ha valt. Det måste finnas ett starkt samband mellan och förmåner. Den pensionsreform vars principer fastlades under fyrpartiregeringen och som genomförs inom ramen för fempartiuppgörelsen är ett steg på vägen till en sådan allmän pensionsförsäkring som vill ha. De viktigaste punkterna i pensionsreformen är: Pensionerna står i proportion till inkomsten under den yrkesverksamma delen av livet. Pensionsförmånen motsvaras av inbetalda pensionsavgifter eller direkta statsbidrag. Det skall finnas en lägsta garanterad nivå. Mellanskillnaden mellan intjänad pensionsrätt och denna nivå finansieras av staten. Pensionsförmånerna följer den ekonomiska utvecklingen i landet och påverkas av förändringar i medellivslängden. En del av pensionsavgiften placeras av den enskilde i premiereserver. Som en del av fempartikompromissen beslöts att avgifterna över förmånstaket inte skulle tas bort helt utan halveras. Men skulle vilja gå vidare och knyta avgifter och förmåner ännu närmare varandra. Det innebär att inkomst över förmånstaket på 7,5 basbelopp, dvs , skall vara befriad från avgifter. För den inkomstdelen utgår ju inga förmåner. Vidare skulle vi vilja öka den del av pensionssystemet som är ett premiereservsystem. Det innebär att en större del än av de av lönesumman som enligt pensionsöverenskommelsen finansierar pensionerna borde avsättas till premiereservsystemet. Vidare vill vi att systemet skall vara flexiblare. Det skall vara möjligt för den som så vill att efter använda pensionsavsättningar till att mitt i livet fortbilda sig eller starta eget. Det skulle ske på försäkringsmässiga villkor, dvs utnyttjandet av denna möjlighet påverkar den framtida pensionen. Även med det nya pensionssystemet kommer många att vilja ha ett pensionsskydd därutöver.