mot · GK02Fi44 · 1997-05-02 00:00:00 — Arbetsmarknad och arbetsliv49 2095 98315. Utbildning och universitetsforskning26 71517. Kultur, medier, trossamfund och fritid7 32420018. Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggande22 79997519. Regional utjämning och utveckling3 60250020. Allmän miljö- och naturvård1 15041021. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar13 938-24724. Allmänna bidrag till kommunerna93 255-4 00026. Statsskuldsräntor m.m.99 91027. Avgiften till Europeiska gemenskapen20 006Summa utgiftsområden672 6896 411RegeringensförslagVänsternsförslagSumma utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor572 779579 190Minskning av anslagsbehållningar4 0004 000Socialförsäkringar133 047133 047Budgeteringsmarginal10 0365 425Utgiftstak för staten719 862721 662Tilläggsbudget förinnevarande budgetårUtgiftsområde 2 Samhällsekonomioch finansförvaltningStaten bör öka sitt ägarinflytande på finansmarknaden.Särskilt gäller detta "infrastrukturen" - dvs. de institutioneroch informationssystem som aktörerna behöver för att kunnaoperera på marknaden. Genom ett ökat sådant ägande blirmöjligheterna större att utöva ett demokratiskt - nationelltoch internationellt - inflytande över ekonomin. Det kan varaså att ägandet i VPC inte är den bästa formen för att utöva ettsådant inflytande. Men anser inte att det ärlämpligt att sälja statens aktier i förrän en konkret planfinns för hur ägarinflytandet i övrigt skall ökas. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Utgiftsområde 4 RättsväsendetPolisväsendetRegeringen anvisar budget 200 miljoner mer tillrättsväsendet. Det mesta av pengarna skall gå till polisiärverksamhet. Polisen har haft en mycket dålig ekonomiskstyrning och rapporter från bl.a. RRVvisar klara brister när det gäller polisens effektivitet. Detfinns således möjligheter till en effektivisering som skullekunna frigöra resurser. Problemet är att det är den vanligamedborgarens trygghet som hotas vid kraftiga nedskärningarpå kort tid.Problemen är stora inom många områden men det allvarligaste för denenskilda medborgaren finns på landsbygden. Bemanningen där är specielltunder mycket låg och området som polisen skall täcka är stort. Dettahar inneburit att utryckningstiden vid brott, i en del fall, har blivit mycketlång. anser detta som oacceptabelt. Vi har därför ävenreserverat i tilläggsbudgeten, pengar som skall riktas tillområden där beskrivna problem finns.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorgVänsterpartiet avslår regeringens förslag om enschablonisering och införande av en 20-timmarsregel när detgäller assistansersättningen. En översyn av reglerna förassistansersättning i linje med vad assistansberättigadeföreslagit bör också göras (se även avsnitt 6, utgiftsområde9). Vi yrkar att ytterligare avsätts tillrehabiliteringsinsatser och hjälpmedel till funktionshindradesamt att avsätts till anslaget tillassistansersättning för budgetåret 1997.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghetvid ålderdomÄnkepensionenVänsterpartiet står fast vid att änkepensionen inte skallbehovsprövas. Den grupp som otvetydigt drabbas mest äränkor som utfört obetalt arbete i hemmet ochvars make haft låg lön och därmed låga ATP-poäng.Behovsprövningen kommer att slå hårdast mot de änkor somhar låga eller inga inkomster. Detta anser vi vara en alldelesbefängd fördelningspolitik som dessutom är direktkvinnofientlig. Vi anser därför att ingen behovsprövningskall ske och de gamla reglerna återinföras. Vänsterpartietreserverar för detta i sin tilläggsbudget.När änkepensionen avskaffades gjordes särskilda övergångsregler för attskydda änkorna. Behovsprövningen är inte bara en brott mot en överens-kommelse som samtliga partier stod bakom. Den är ett löftesbrott som riktarsig mot människor som inte kan reagera, nämligen de avlidna makarna.Många makar skulle ha vidtagit andra mått vad gäller efterlevandepensionom de kunnat förutse att regeringen skulle bryta löftet om änkepensionen.Vänsterpartiet drev i igenom att alla förslag från regeringen somrör socialförsäkringen skulle föregås av fördelningspolitiska konsekvens-analyser. Behovsprövningen av änkepensionen har inte analyserats. Rege-ringen har återigen nonchalerat riksdagen.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghetvid arbetslöshetPå detta område sker ett flertal förändringar somsammantaget ger en utgiftsökning netto på 5 453 000 000kronor. Det handlar om effekter av propositionen om a-kassan och om effekter av tilläggsbudgetens förslag inomutgiftsområdena 13 och 14. Den helt övervägande orsaken ärdock regeringens ändrade bedömning av den öppnaarbetslösheten som svarar för avökningen. Enligt RRV:s senaste prognos blir ökningen ännustörre . Bakom utvecklingen liggerregeringens alltmer uppgivna sysselsättningspolitik.Under föregående budgetår fick anslaget för arbetslöshetsersättningsuccessivt justeras upp med . Denna utvecklingvisar dels vikten av att realistiska prognoser och inte politiskt önsketänkandeligger till grund för anslagsberäkningen, dels att det är ytterst tveksamt omdet alls är meningsfullt att bestämma utgiftsramar på områden som är hårtregelstyrda och mycket konjunkturberoende. I båda dessa avseenden harVänsterpartiets starka kritik av regeringens politiska ställningstagandenbekräftats. Det finns anledning att regeringen i detta fall omprövar tillämp-ningen av systemet med utgiftsområden.Det nära sambandet mellan utgifterna inom utgiftsområdena 13 och 14 gördet dessutom ytterst tveksamt att ha en uppdelning på två utgiftsområdenäven inom ramen för nuvarande system. En övervägande del av kostnadernaför de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna avser försörjningsmedel varsalternativ vore a-kasseersättning. Av de totala kostnaderna i budgeten för1997 för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och kontantstöd uppgår drygt8o % - ca - till försörjningsmedel av olika slag. Medtilläggsbudgetens förändringar höjs andelen till . Omfattningenav kostnaderna för den öppna arbetslösheten beror till avsevärd del pååtgärdernas omfattning. Regeringens indragning av avåtgärdsmedlen bidrog exempelvis till den ovan nämnda kraftigaökningen av kostnaderna för arbetslöshetsersättningen.Regeringens förslag i tilläggsbudgeten att åstadkomma en aktivareanvändning av arbetslöshetsersättningen i form av projektverksamhet, somskall betraktas som en åtgärd, förvirrar ytterligare bilden. Mycket talar förattUO13 anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning överförs tillutgiftsområde 14 och att ett anslag för omställningskostnader införs i enlig-het med AMS förslag till finansieringssystem. Systemet innebär en förenk-ling och större flexibilitet under budgetåret och medger därmed ett aktivareförhållningssätt i syfte att minimera det passiva bidragsberoendet. Detta börbeaktas års budget.Regeringens förslagOTAVänsterpartiet har varit starkt kritiskt till åtgärden offentligttillfälligt arbete (OTA).Vi menar att OTA bör avskaffas i ljuset avförslagen om utökade resurser till kommunerna och om resursarbeten ochtillfällig avgångsersättning samt en friare lokal användning av åtgärdsmedel.Nu pågående placeringar bör få fortgå enligt vad som planerats om inte annatöverenskommes. Regeringens ställningstagande till tillämpningen avavstängningsreglerna med avseende på OTA är helt oacceptabelt och avvisasav . Denna åtgärd angavs av regeringen som ett positivtalternativ för äldre arbetslösa och inte som en tvångskommendering.Flexibel användning avarbetslöshetsersättningenVänsterpartiet delar regeringens uppfattning att passivaersättningsperioder borde minimeras. Vi har därför förordaten generösare tillämpning av möjligheter till studier under ena-kasseperiod. Vi menar dock att det bör göras en boskillnadmellan kontantstöd och aktivitetsstöd. Att stå tillarbetsmarknadens förfogande och attvara i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd med aktivitetsstödskall skiljas åt. har dock ovan föreslagit enviss flexibilitet: Det skall vara möjligt att flytta medel frånkontantstöd till aktivitetsstöd vid åtgärd om detta bedömssom arbetsmarknadspolitiskt rationellt.Regeringen föreslår förändringar i lagen som innebär möjlighet till för-söksverksamhet med projekt för ersättningsberättigade personer från arbets-marknadspolitiskt prioriterade grupper. De restriktioner som föreslås är avtraditionellt slag för arbetsmarknadspolitiska åtgärder vad gäller t.ex. konkur-rensneutralitet och undanträngnings- och inlåsningseffekter. Försöksverk-samheten skall kunna omfatta högst 1997 och högst enmiljard kronor 1998 och skall utvärderas. Regeringen föreslår undantags-regler i de aktuella lagarna om arbetslöshetsersättning och kontant arbets-marknadsstöd för att försöksverksamheten skall kunna medges.Vänsterpartiet avslår dessa lagändringar och menar att ett bättre sätt attuppnå syftet är att överföra medel från utgiftsområde 13 att användas somaktivitetsstöd inom område 14 där projekt skall kunna anordnas inom ramenför otraditionell verksamhet med stor flexibilitet. De lokala arbetsförmed-lingsnämnderna fattar besluten efter det att projektansökningar godkänts ochmedel fördelats av AMS. Enligt mening vore det mycketolyckligt att ge regeringen särskilda befogenheter att fördela medel till lokalaprojekt. Vi anser bl.a. av saklighets- och samordningsskäl att arbetsmark-nadsmyndigheterna bör fördela medel enligt generella kriterier som överens-stämmer med de arbetsmarknadspolitiska målen.Motsvarande prioriteringar som i regeringens förslag skall gälla, medtillägg att projekten skall verka för att bryta den könssegregerade arbetsmark-naden. Enligt mening bör kunnaöverföras från utgiftsområde 13 till aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14under budgetåret - - och ytterligare 2000 miljonerunder 1998. Av dessa medel bör utnyttjas inomramen för lokala projekt med arbetstidsförkortning för att främja en ökadsysselsättning.ResursarbetenRegeringen föreslår en försöksverksamhet med en ny åtgärd ienlighet med den s.k. Kalmarmodellen. I betydandeutsträckning omfattar modellen en vikariatspool som bestårav långtidsarbetslösa. Därutöver erbjuds arbete som s.k.kvalitetshöjare utöver en avtalad grundbemanning.Vänsterpartiet har intagit en kritisk attityd gentemot denna typ av lösningoch förordat en högre ordinarie bemanning och eventuellt avtalsenligaberedskapsarbeten. Risker för inlåsnings- och undanträngningseffekter finnsi åtgärdsslag som ligger så nära reguljära arbetstillfällen trots att deltagarnainte räknas som arbetstagare. Viktiga och nödvändiga offentliga arbetsupp-gifter skall finansieras över ordinarie budget medan arbetsmarknadspolitiskaåtgärder skall innebära omställningsinsatser för den arbetslöse, strukturom-vandling och rörlighet på arbetsmarknaden. Regeringens förslag saknardenna inriktning.Vi menar dock att vi kan accepteraförsöksverksamheten med följande restriktioner: 1. Arbetsgivaren skallkomplettera ersättningen till av den dagpenninggrundande inkomsten,dock till högst per dag till och med ochtill högst därefter, 2. i genomsnitt skall avresursarbetenas arbetstimmar innebära vikariatstimmar per arbetsplats, 3. detskall råda uppsägningsstopp, och 4. maximalt 15 000 personer per månadkan i genomsnitt få resursarbeten ,Tillfällig avgångsersättningVänsterpartiet har starkt kritiserat regeringens skärpningar avkriterierna för att få förtidspension. Vi har menat att enmodifierad äldreregel som tillåter förtidspensionering avarbetsmarknadsskäl skall återinföras. Förslaget om tillfälligavgångsersättning kan accepteras då mångalångtidsarbetslösa äldre skulle se det som en lättnad att slippapressen att tvingas söka jobb som aldrig erbjuds eller delta ien rundgång som inte meningsfullt leder framåt.Det bör dock framhållas att denna åtgärd för att lösa arbetslöshets-problemet innebär ett politiskt misslyckande. Att minska arbetsutbudet äringen riktig lösning på problemet med massarbetslösheten. För den enskildekan det dock vara positivt. Som en tillfällig insats kan den accepteras, menlångsiktigt gäller det att höja sysselsättningsgraden.Medelsberäkning 1997 för utgiftsområde 13Vänsterpartiet beräknar anslagets storlek till 39 501 miljonerkronor under . Det är 500 miljoner kronormindre än vad regeringen beräknat. Dessa medel haröverförts till UO14.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetslivSåväl utvecklingen av sysselsättningen somarbetslöshetstalen är djupt nedslående. Arbetslösheten harökat kraftigt, särskilt för kvinnor. Långtidsarbetslösheten harökat till 105 000 personer . Storainvandrargrupper och arbetshandikappade har fått en än värresituation. är ungdomarnas situation påarbetsmarknaden helt oacceptabel med en total arbetslöshetpå 107 000 personer . De regionala klyftorna vadgäller sysselsättning och arbetslöshet fortsätter att vidgas.Regeringens sysselsättningspolitik har i grunden misslyckats.Arbetsmarknadspolitiken har överlastats med alltför höga volymkrav.Kvaliteten i arbetsmarknadspolitiken har sjunkit katastrofalt på det sätt somVänsterpartiet varnat för. Regeringen talar nu om att syftet är att "ytterligareförenkla och effektivisera" arbetsmarknadspolitiken. I själva verket harutvecklingen varit den motsatta. Med höga volymkrav och en radbegränsande detaljregler har regeringen skapat svårigheter som begränsat detlokala handlingsutrymmet. Byråkrati har förhindrat de lokala arbets-förmedlingsnämnderna att rationellt utnyttja resurserna för att på bästa sättuppfylla de övergripande arbetsmarknadspolitiska målsättningarna.Volymkraven har tillsammans med begränsningsregler och resursneddrag-ningar drivit fram en arbetsmarknadspolitisk profil som är allt mindrekompetensinriktad och allt mindre inriktad mot det reguljära arbetslivet. Påett år har t.ex. arbetsmarknadsutbildning minskat , utbild-ningsvikariat , beredskapsarbete och rekryteringsstödmed ! och okvalificerade praktikplatser dominerar nubilden. Detta är en del av det systemskifte som varnat försedan länge.Regeringen inser uppenbarligen att utvecklingen har gått snett ocherkänner nu att kvaliteten försämrats och att starka undanträngningseffekter iform av "gratis arbetskraft" har uppkommit. Regeringen sänker volymkravetoch går till mötes genom att tillföra till iförsta hand arbetsmarknadsutbildning, otraditionella medel och personal-förstärkningar. Det är bra, men fortfarande otillräckligt.Enligt behövs inte något explicit volymkrav. Det räcker attsom styrmedel ha de övergripande arbetsmarknadspolitiska målen ochprioriteringarna, kompletterade med det övergripande målet att bryta denkönssegregerade arbetsmarknaden. En lämplig avvägning av åtgärderna geren rationell nivå på åtgärdsvolymen. För att ha en rimlig möjlighet atttillgodose kraven från arbetsförmedlingsnämnderna borde dock de friaremedlen för otraditionella åtgärder expandera. föreslår ytter-ligare för detta ändamål . Insatser för utom-nordiska invandrare prioriteras.Förändrad ersättningsnivå i utbildningsbidragetVänsterpartiet avvisar regeringens förslag att som enbesparing sänka utbildningsbidraget till dem som inte har rätttill arbetslöshetsersättning vid deltagande i enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Vi menar dessutom attdeltagare i datortek som är skall få ettutbildningsbidrag på dagens nivå för att inte skapa felaktigaincitament.Ungefär en tredjedel av dem som finns i åtgärderna starta-eget, API,datortek, och arbetsmarknadsutbildning saknar a-kassa eller KAS. Dettamotsvarar drygt 33 000 personer i genomsnitt . är över100 000 personer i denna situation. Det rör sig om en grupp med dåligtfotfäste på arbetsmarknaden som t.ex. invandrare och socialbidragsberoendeungdomar. är ersättningsnivån låg. Regeringens förslag ärfördelningsmässigt helt oacceptabelt.Förslaget innebär dessutom en ytterligare övervältring på kommunernassocialbidragskostnader med mellan en halv och . Det blirsvårare att motivera gruppen utanför försäkringen till aktiva åtgärder.Regeringens förslag strider mot de arbetsmarknadspolitiska ambitionerna ochprioriteringarna att effektivt stödja de mest resurssvaga grupperna påarbetsmarknaden.Vänsterpartiet avvisar regeringens förslag och justerar upp även ersätt-ningen för datortekdeltagande för personer till samma nivå påutbildningsbidraget. Ramen för utgiftsområdet skall därmed höjas med 660miljoner kronor eftersom regeringens besparing finansierar flera av Vänster-partiet accepterade kostnadsökningar inom UO13 och UO14.Övriga förslag inom arbetsmarknadspolitiskaåtgärderVänsterpartiet avvisar förslaget att bemyndiga regeringen attutnyttja av A2-anslaget under kommandebudgetår för att beställa tjänster, bl.a. försyselsättningsskapande åtgärder. Det framgår inte någramotiv eller varför medel skall disponeras av regeringen ochinte av ansvarig myndighet. Det blir lätt fråga om det slagspolitiska "lekpengar" som revisorer varnade förvid sin tidigare utvärdering.I övrigt hälsar vi med tillfredsställelse att regeringen avvecklar Europa-stipendierna och prövar en lösning som ansluter till tidigarelagda förslag.A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeEn särskild utredning (LOSAM) har lagt ett delbetänkande(SOU 1997:5) om hur lönebidraget skall utformas iframtiden. Enligt är det flexibla lönebidragetett bra och nödvändigt system för att arbetshandikappadeskall kunna delta på arbetsmarknaden. Det finns ett stortbehov av att öka antalet lönebidragsanställningar. Antaletsökande med arbetshandikapp vid förmedlingar och AMIuppgår till över 80 000. Vid sidan av dessa finns ett okäntantal arbetshandikappade i andra försörjningssystem sominte finns registrerade som arbetssökande. Med skärpta regleri bl.a. förtidspensionssy-stem och ett stort mörkertal ökar behoven av lönebidrag. Desenaste åren har antalet lönebidragsanställda minskat från ca50 000 till ca 45 000. Det är ca 12 %.Med tanke på att de arbetshandikappade är en prioriterad grupp och attalternativet till lönebidragsanställning är förtidspension eller försörjning viasjuk- eller arbetslöshetsförsäkring framstår neddragningen som exceptionell.Låga volymer försvårar också övergångar från till övrig arbets-marknad. För att antalet lönebidragsanställningar skall kunna öka anslårVänsterpartiet under resterande delen av 1997 ytterligare 150 miljonerkronor.HandlingsplanerRegeringen föreslår nu att det flexibla lönebidraget behålls.Vänsterpartiet delar denna ståndpunkt. Regeringensbedömning att individuella handlingsplaner skall upprättasligger i linje med vad i ett annat sammanhanganfört. En planerad utveckling för den anställde, båderehabiliterings- och kompetensmässigt, är nödvändig. Attdäremot handlingsplanens enda syfte skall vara att underlättaövergångar till osubventionerat arbete är ett alltför snävt ochorealistiskt perspektiv. I andra fall kan övergångar till andraanställningsformer ske. Men i vissa fall är detta inte möjligtdå den anställde genom sin sjukdom får sitt tillståndförsämrat. Även i dessa fall måste det finnas enhandlingsplan som ger den anställde utveckling i arbetet ochplanerad rehabilitering. Detta bör ges regeringen till känna.Allmännyttiga organisationerVänsterpartiet delar regeringens förslag att lönebidraget skallkunna uppgå till av lönekostnaden men menar attdenna bidragsnivå också bör kunna komma andraarbetsgivare till del. Vi delar också regeringens uppfattningatt hårdare krav bör ställas på allmännyttiga organisationernär det gäller arbetsmiljö och lämpligt utformat arbete. Härfinns stora brister. Den 90 %-iga nivån är kopplad tillett dispensförfarande som i korthet innebär att det högrebidraget främst skall kopplas till organisationer som har svårtatt bära ökade lönekostnader. Förslaget innebär attarbetsförmedlingen skall göra ekonomiska analyser avorganisationerna för att bedöma om det högre bidraget kanbetalas ut. Det innebär att lönebidragsanställda vidomförhandling av lönebidragsnivån kan riskera att sägas uppp.g.a. tvistigheter om organisationens ekonomi.Tidigare fanns det i förordningen om lönebidrag en bestämmelse om attförmedlingen, när en omförhandling sker, skall ta hänsyn till om det finnsrisk för uppsägning vid sänkning av bidraget. Enligt bör dennabestämmelse i förordningen återtas. Detta bör ges regeringen till känna.BidragsnivåerEnligt regeringen skall allmännyttiga organisationer, efterdispens, kunna ges en 90 %-ig bidragsnivå, övrigaarbetsgivare . I genomsnitt skall bidragsdelen för övrigaarbetsgivare ligga på . är liksom mångaremissinstanser kritiskt till att fastställa en högstagenomsnittlig bidragsdel på högst . Målet uppnås lättastgenom att det anställs arbetshandikappade med mindrehandikapp. De med grava handikapp och de som har störstbehov av lönebidraget kan på detta sätt få det svårare att fåen anställning. ligger genomsnittet på för allaarbetsgivare, förutom allmännyttiga arbetsgivare tordebidragsdelen ligga . Den 60 %-norm somregeringen föreslår torde vara överflödig för att minskabidragsdelen som kan skapa problem förarbetshandikappade. Lönebidraget bör utgå från denarbetshandikappades behov, vilken skall bedömas avförmedlingen. Med hjälp av en handlingsplan skallutveckling i arbetet och av rehabilitering ske. Genomomförhandling av bidraget har den genomsnittligabidragsdelen minskats. Via budgetanslag styr riksdagenkostnadsramarna. Detta är ett system som både tar hänsyn tillkostnader och arbetshandikappades behov. Förslaget om enhögsta genomsnittlig bidragsdel på för andraarbetsgivare än allmännyttiga arbetsgivare bör avvisas. Dettabör ges regeringen till känna.90 % bidragsdelRiksdagen har tidigare beslutat om att sänka den högstabidragsdelen till . AMS påpekar i sitt remissvar att nära7 000 lämnade sina anställningar med lönebidrag /96 för att gå till AF/somarbetssökande. De flesta på grund av arbetsgivarnasbristande förmåga att betala en större del av lönekostnadernanär bidragsnivån sänktes. Detta visar på hur känsligt nivåernapå bidragsdelen är. Det skall ställas mot de möjligheter påarbetsmarknaden i övrigt som arbetshandikappade har.Vänsterpartiet upprepar sitt krav om att det för allaarbetsgivare skall vara möjligt att få en bidragsdel på 90 %.Detta bör besluta.Särskilt rekryteringsstödUtredningen föreslår att en särskild arbetsplatsintroduktioninförs. liksom flera remissinstanser är kritiskttill förslaget. I stället vill vi lyfta fram den metod som bl.a.TCO förespråkar i sitt remissvar. Ett särskilt rekryteringsstödinförs som ges somhögsta bidragsnivå. Genom en kvalitetssäkrad handlingsplankan förutsättningarna för hur den arbetshandikappade kanklara ett arbete fastställas. Då kan också storleken pålönebidraget bättre fastställas än . Införandet av ettrekryteringsstöd medför ökade kostnader som enbättre förberedelse inför fastställandet av lönebidragetsstorlek kan medföra lägre kostnader. Detta bör gesregeringen till känna.SamhallLönebidraget är av stor betydelse för målsättningatt klara övergångar från . Ryckighet i Samhallsarbete med övergångar på grund av förändringar ilönebidragsvolymen medför stora problem. Mycket talar föratt en särskild kvot eller ett särskilt lönebidrag förövergångar från bör införas. För att skallkunna arbeta långsiktigt måste de säkras tillgång till en vissvolym av lönebidrag. Detta bör ges regeringen till känna.LöneutvecklingHögsta bidragsnivå är 13 700. Detta belopp har legatstill . Utredningen föreslår en mindre höjning till14 . Detta låga oförändrade tak innebär attarbetsmarknaden förblir smal för arbetshandikappade.Möjligheten till personlig utveckling minskas drastiskt.Varför skall just arbetshandikappade drabbas av dettautvecklingstak? Hela arbetsmarknaden bör öppnas förarbetshandikappade. Steg bör tas för att taket skall tas bort.Ett minimum är att nivån på taket följer den allmännalöneutvecklingen. anser att högstabidragsbelopp skall följa löneutvecklingen och att detta skallbörja gälla från . Detta bör besluta.Lönebidraget räknas också i kronor, inte i procent. Detta medför att mångalönebidragsanställda inte får sin avtalsmässiga löneökning förrän efter nästaomförhandlingstillfälle av bidraget.