mot · GK02Ub30 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:141 Högskolans ledning, lärare och organisation InledningPropositionen berör fem av universitetens och högskolornaskanske största problem:A. Svag ledningsorganisation och bristande genomlysning av organisa-tionen som helhet, vilket försvårar rationaliseringar och andra förändringar ikvalitetshöjande syfte.B. Liten rörlighet bland forskare och lärare, vilket medför stagnation iforskning och utbildning och försvårar möjligheterna för nya grupper attkomma in i verksamheten, t ex yngre forskare och lärare samt under-representerat kön (som regel kvinnor i forskning och undervisning).C. Stela rutiner för fördelning av resurser till fakulteter och institutioner,vilka försvårar utvecklingen av tvärvetenskaplig utbildning och forskning.D. Låg pedagogisk kompetens hos lärare vid högskolorna, vilket försvåraromställningen av undervisningsmetodiken efter de nya krav som den mycketstora ökningen av antalet studerandeplatser medför.E. Bristande jämställdhet, vilket fördröjer utvecklingen mot en jämnfördelning av kvinnor och män bland lärare och forskare.Högskolans ledningDe föreslagna förändringarna i högskolans styrelse och dessuppdrag är ett steg mot en starkare och mer aktionsförmögenstyrelse. Vidare ges rektor en ställning som mer liknarverkställande direktör i ett företag, vilket bör kunna leda tillett mer aktivt ledarskap från rektorsämbetet. Förslagetinnebär ingen drastisk förändring men är väl värt att pröva.En uppföljning och utvärdering bör ske. Vi föreslår attHögskoleverket får i uppdrag att följa upp och utvärderasamt avge rapport efter den nya organisationensgenomförande.Såväl i förslagen om förändringar av högskolans ledningsorganisation somi förslagen till ändrade regler för tjänsteförslagsnämnder, fakultetsnämndermm är regeringen oklar när det gäller studentinflytandet. Det är viktigt atthögskolan när de föreslagna förändringarna genomförs verkligen tillgodoserkravet på att studentinflytandet i form av representation i styrelser och andraorgan behålls eller förstärks. Det förefaller underligt med tanke på denförstärkning av elevinflytande som skett i t.ex. gymnasieskolan ochgrundskolan att inte regeringens proposition särskilt uppmärksammar dennafråga. En utökning av studeranderepresentationen i högskolans styrelse bordeha fastslagits tydligare. Vi föreslår att styrelsen skall tillsättas så somregeringen föreslagit men med angivande av att de tre gruppernaallmänföreträdare (t. ex. politiker), lärare och studenter skall representeras isamma proportion (1/3 av platserna var) varvid rektor skall ingå som ledamotinom lärargruppen.Befordringsgång för lärareoch forskareI propositionen föreslås en ny och enkel befordringsgång frånanställning som adjunkt till anställning som lektor samt frånanställning som lektor till anställning som professor (så skallt. ex. en lektor som uppfyller behörighetskraven föranställning som professor kunna få sin anställning ändrad tillanställning som professor). Behörighetsgrund ochmeritvärdering för anställning skall enligt förslaget breddas.Förslaget är i första hand en ur facklig synvinkel välkommenmöjlighet för lärare och forskare till förbättrade anställnings-och lönevillkor. Förslaget kan sannolikt leda till en bättreansvarsfördelning vid högskolorna och därmed bidra till enkvalitetshöjning i verksamheten. Tyvärr innebär förslagetockså att den redan dåliga rörligheten hos personal (mellanhögskolor respektive mellan högskolor och andraverksamheter i samhället) sannolikt blir ännu sämre.Förslaget bör därför kompletteras med möjligheten ochrekommendationen till att fler anställningar får formen avtidsbegränsad anställning (t. ex. och medmöjlighet till nytt förordnande i treårsperioder därefter) påvissa anställningar. Behörighetskrav ochrekryteringsproblemEnligt regeringens förslag bör varje högskolestyrelsefastställa en anställningsordning och innan ettanställningsförfarande inleds bör högskolan besluta om enanställningsprofil samt behörighets-och bedömningsgrunder.Förslaget är bra och borde leda till kvalitetsförbättringar.Regeringen förespråkar också att "annan yrkesskicklighet"skall kunna ingå som bedömningsgrund och betonar i olikasammanhang att pedagogisk skicklighet skall väga tungt vidanställning av lärare. Inte minst med hänsyn till atthögskolorna skall ta emot nya studerandekategorier som enföljd av den stora ökningen av antalet studerandeplatserförefaller kravet på pedagogisk skicklighet vara välmotiverat. Högskolans s k tredje uppgift - att samverka meddet omgivande samhället - leder också till ett ökat behov avkompetens inom ett bredare register, vilket torde innefattas ibegreppet "annan yrkesskicklighet" (vilket regeringenföreslår som ytterligare behörighetsgrund).Problemet med att rekrytera skickliga lärare är tvåfalt. Det är för det förstaså att av alla lärare på olika nivåer i vårt utbildningssystem så är det engruppsom saknar lärarutbildning, nämligen universitets- och högskollärare.Miljöpartiet har i olika sammanhang påtalat behovet av en högskollärar-utbildning så att även studerande i högskolan kan få handledning ochundervisning av professionella, väl utbildade lärare. Det är som det nu äroklart hur man skall utforma kraven på pedagogisk skicklighet för en gruppmänniskor som saknar lärarutbildning eller har en utbildning som inskränkersig till några veckors kurs. Det är för det andra svårt att finna lärare som harformell ämneskompetens i det ämne de skall undervisa i. Det råder redanskriande brist på lärare i . Över hälften av lärarna vid små ochmedelstora högskolor har inte ens genomgått egen forskarutbildning. Medtanke på att regeringen just tänker genomföra den största expansionen avgrundutbildning vid svenska högskolor någonsin så är det oroande attregeringen inte vidtagit åtgärder så att kvalificerade lärare finnsatttillgå.Miljöpartiet föreslår att en ordnad högskollärarutbildning införs och attskyndsamma åtgärder vidtages för att stimulera utbildning av lärare föruniversitet och högskolor. Behörighetskrav ochjämställdhetRegeringen föreslår att särskilda rekryteringsmål skall ges tilluniversitet och högskolor avseende könsfördelning blandnyrekryterade professorer och anvisar ocksåsanktionsmöjligheter för de fall där uppställdarekryteringsmål ej uppnås. Vi ser detta förslag som ettuttryck för att regeringen lägger stor vikt vid att den ojämnakönsfördelningen inom professorskåren måste ändras. Attskramla med sanktionsvapen i dylika sammanhang ställer sigMiljöpartiet avvisande till. Det väsentliga är naturligtvis attrekryteringsmålen tas fram och uppmärksammas. En oftaförbisedd svårighet är därvid att underlaget för beräkning avrekryteringsmål (t ex via antalet disputerade eller antaletlektorer av respektive kön) gäller så små och speciellapopulationer som t ex en grupp lärare vid en högskola.Förslaget är ändå värt att prövas men det bör påpekas att föratt metoden skall väcka respekt och trovärdighet så måsteuppskattade förväntningsvärden beräknas korrekt. Man får tex inte, som ofta framkommer i diskussioner ochutredningar, tro att ett rimligt förfarande är att tillsättaprofessorer i proportion till antal sökande, disputerade,lektorer el. av respektive kön. Självfallet måste t ex vanligaöverväganden vid sampling från olika stora grupper ochliknande aspekter beaktas. Och självfallet måste den faktiskakompetensen fortfarande bedömas som mycket väsentlig vidanställning av personal.Det framkommer på olika ställen i propositionen en benägenhet att reglerafram det som man är ivrig att åstadkomma. Regleringar får lätt oönskade,oförutsedda effekter vilka i sin tur föder frestelser att införa kompletterandetilläggsregleringar för att motverka problemen, o s v. Ett sådant exempel ärregeringens bedömning att företräde till anställning som forskarassistent börges till sökande som har avlagt examen högst före ansökningstidensutgång. Detta gynnar möjligheten för unga forskare att komma in i systemet.Men innebär det ett mycket effektivt hinder för många kvinnliga,unga forskare. Det är inte ovanligt att en familj där kvinnan går iforskarutbildning väntar med att skaffa barn tills forskarutbildningenavslutats. Att föda barn och ta hand om småbarn tar, alldeles oavsett vårtjämlika samhälle, som regel mycket mer av kvinnans tid och uppmärksamheti anspråk än mannens. Redan ett försprång på ett eller av de femmeriteringsåren för forskarassistent ger de manliga studerande ett mycketstort konkurrensföreträde. Generellt sett bör meritvärderingarna vidanställning ses över med hänsyn till skillnader i meriteringsförutsättningarför män och kvinnor. (Så har t ex kvinnliga forskare sin mest produktivaperiod senare i livet än manliga forskare.) Vi föreslår att femårsregeln föranställning som forskarassistent tas bort och att hela meriteringssystemet föranställning som forskarassistent, lärare eller forskare ses över så att det blirmer rättvist. Med ett meriteringssystem som inte missgynnar kvinnor minskarockså behovet av särbehandling. Anslag tillvetenskapsområdenFörslaget att medel till forskning och forskarutbildning skallges till fyra vetenskapsområden har fördelen att det följerforskningsrådens fördelningsområden samt att det gynnartvärvetenskapligt arbete inom respektive vetenskapsområde.Däremot permanentas, och i vissa fall förstärks, de redanbesvärande hindren för tvärvetenskaplig samverkan mellanämnen från olika vetenskapsområden. Vi tillstyrker förslagetom vetenskapsområden men föreslår att särskilda åtgärdervidtages i syfte att underlätta tvärvetenskapligt arbete mellanämnen inom olika vetenskapsområden. En sådan åtgärd kanvara att ge högskolans ledning möjlighet att reservera vissdel (t ex viss procent av det totala anslaget till forskning ochforskarutbildning) för stöd till projekt som sker i samverkanmellan olika vetenskapsområden. AllmäntMånga av propositionens förslag innebär viktigaförbättringar. På några punkter behöver förslagenkompletteras eller ändras så som anförts ovan. Man kundeförvänta sig att en proposition om högskolans ledning, lärareoch organisation skulle innehålla förslag till förbättringar avde fem problem som nämndes i motionens inledning. Trekommer att påverkas i nämnvärd grad av förslagen. Däremotkvarstår de allvarliga problemen vad gällerrörlighet och kompetens hos lärare vid universitet ochhögskolor. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av den föreslagna förändringen av högskolansledning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studentrepresentation i styrelser och andra beslutande organ inomhögskolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att öka rörligheten i anställning avforskare och lärare vid universitet och högskolor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män vidanställning som lärare och forskare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att underlätta tvärvetenskaplig samverkan mellanämnen inom olika vetenskapsområden.