mot · GL02U630 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U630av () Man rknar med att urbefolkningarna p jorden uppgr till250 miljoner mnniskor. Den strsta gruppen r kurderna,som r ca 25 miljoner och bor i , ett omrde delatmellan fyra lnder, , , och . Den strstapopulationen bor i , 10-15 miljoner. I alla fyralnderna r kurderna i minoritet och har under generationerlevt under hrt frtryck. Frst mste man veta, att det aldrigfinns bara ett alternativ och att det aldrig existerar ngonslutgiltig lsning. Alla nya steg i samhlleliga processerskapar en brjan till nya processer och nya kategoriskaproblem. Vi mste hr tnka oss hur man kan starta ettfrlopp fr att inleda en fredlig utveckling fr det kurdiskafolket och hela omrdet. Man mste se till att militaristiskaoch andra destruktiva krafter, som tjnar p konflikter, brjaratt frlora i styrka, medan den demokratiska, ekonomiskaoch intellektuella potentialen vxer.Den andra frgan r att visa vilka inrikes- och utrikespolitiska krafter somkan frverkliga en sdan fredlig process. Civilisationernas och de politiskaoch militra konflikternas historia visar oss, att alla slags konflikterutnyttjasav en eller flera maktgrupper med olika motivation. Alla makthavare frs-ker att utnyttja konflikter frst och frmst fr att behlla och ka sin egenmakt men ocks fr att f mnga andra vinster. Utan fiende blir maktenmaktls, om majoriteten har frsttt hur den kan utveckla sdana processer,kunde mnskligheten redan tidigare ha bildat en fredlig vrld. Mnga talarom fred och demokrati bara fr att utnyttja mnniskors frtroende, ngestoch problem. Om en grupp, eller ett parti, inte fungerar demokratiskt, hurkan vi d tro p deras tal om fred och demokrati? Tyvrr missbrukas sdanaord, men trots detta finns det verkligen mnniskor och politiska ochekonomiska grupper som mer eller mindre vill fred och demokrati.Om man tnker p och Mellanstern rent konkret, kan man tyvrrinte se enbart optimistiskt p utvecklingen fr freden och demokratin. Sam-tidigt r den optimism som fretrddes av en ren dumhet ochhjlper inte dem som kmpar fr fred. En mttlig pessimism ger strre styrkat den som kmpar fr framtiden. Man mste veta, att ingen regional ellerstrre makt vill fred i Mellanstern. Genomfrandet av demokrati och fred iomrdet betyder nmligen fr de berrda makterna detsamma som att deskulle frlora de ben de str p.Om vi inriktar oss mer p , har de militra operationerna blivit ensvart ekonomisk faktor, bland annat i form av narkotikahandel, vapenhandel,mutor och s vidare. En del tjnstemn och kurder, som tjnstgr sombyvakter (80 000 bevpnade kurdiska mn som fr vapen frn den turkiskastaten och r avlnade fr att angripa PKK), talar om fred i allmnhet men isin egen retorik provocerar de fram krig och hvdar, att de bara kan n framtill en vinst med hjlp av ett sdant. Det finns mnga konkreta bevis fr att sr fallet. andra sidan frlorar den civila industrin mycket p militraoperationer. Drfr att kande fattigdom och ojmn frdelning av brutto-nationalprodukten leder till minskande marknader. Ocks en stor del avjordbruket och mejerihanteringen blir lidande. Inkomstklyftorna karnmligen bara frsljningen av lyxvaror. Ocks destabiliseringen i omrdetr en kande fara fr vstvrldens civila industrier, eftersom den ocksfrstr deras kontakter med . Ngra personer med felaktigaanalyser hvdar att alla problem skulle frsvinna om drog tillbakasina trupper ur turkiska eller frhandlade med ngon kurdiskpartner. Det r en orealistisk tanke. Om drog tillbaka sina trupper,vem skulle d fylla det tomrum som uppstr? Det finns ingen kurdiskorganiserad folklig makt som kan gra det. Fljden skulle bli, att allaintresserade makter skulle g in i omrdet, och det skulle uppst ett kaos somfick hndelserna i det fre detta att frblekna. Det r naturligtvisett omjligt scenario under dagens situation. "Kriget r politikens fortstt-ning med andra medel", sade den preussiske krigsteoretikern . "Varje fltslag r som en prutning p priset inom handeln", sade hanlikaledes. Det finns ingen kurdisk militr makt som r tillrckligt stark ochenad fr att handla med den turkiska regeringen och tvinga till fred.Tyvrr finns inte ngra riktigt organiserade demokratiska folkrrelseri p grund av att de krossats av militren. De har emellertid en storpotential. ven en del statliga mbetsmn p hg niv r intresserade av endemokratisk och fredlig utveckling i landet. Drfr kan Europasdemokratiska krafter tvinga politiska krafter frst till att skriva ennyfrfattning, som garanterar en frdelning av makten i Montesquieus anda,speciellt vad gller den dmande makten. Det rcker emellertid inte. Ipraktiken finns andra mrka ekonomiska och politiska krafter, som kanangripa speciellt domarna och kan muta alla statstjnstemn. Drfr msteden svarta ekonomin frintas och organ som polis och underrttelsetjnstdemokratiseras. ven det rcker emellertid inte. Politiska partier mstetvingas att demokratisera sig sjlva fr att det demokratiska ochparlamentariska systemet skall f ngon mening. Som nu r fallet kan enriksdagsledamot ofta byta parti om ngon betalar honom. Han eller hon rinte ansvarig infr folket. Partiernas ordfrande bestmmer, utandemokratiska processer, vem som skall bli kandidat infr valet.Vad som br gras r att ge mer makt t de demokratiskt valdakommunfullmktige och den lokala frvaltningen samt demokratisera derasfunktioner och relationer till den centrala myndigheten. Man kan hjlpa dembst genom att demokratisera hela och samt ge skerhet talla kurdiska grupper och partier i avsikt att lta dem sjlva uttrycka sinmening. Man mste ocks skapa garantier fr deras sprk och kultur. Omdetta skulle lyckas, vore det inledningen till en bttre framtid fr ochalla demokrater. Hr kan i internationella fora arbeta fr Turkietsdemokratiska framtid. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om roll i utveckling.