mot · GL02T202 · 1997-10-06 00:00:00 — Trafikpolitik för tillväxt och god miljö Motion till riksdagen1997/98:T202av m.fl. (m) Trafikpolitik fr tillvxt och god milj 1 InnehllSammanfattningEkonomisk aktivitet genererar transporter. Transporterna som helhet rytterligt lnsamma fr samhllsekonomin. Transportpolitiken skall drfrgrundas bde p efterfrgan av transporter och behovet avmiljanpassning. Inriktningen mste skapa ett kundorienterat snabbt ocheffektivt transportsystem, som ger klara konkurrensfrdelar fr svensktnringsliv och drmed svensk sysselsttning. Vi har inte rd med fler"utflaggningar" av svenska fretag till fljd av bristandekommunikationer, dlig tillgng till marknaderna och bristandekonkurrenskraft.Transporter och kommunikation r precis som energi ndvndigaingredienser i all ekonomisk aktivitet. Den positiva vlfrdsutveckling somvi haft i vrt land under det senaste rhundradet r i stor utstrckning direktfrknippad med kad handel och drmed kade transporter och kadkommunikation. Fr ett litet land som r mjligheten till fri handelver grnserna av speciell betydelse fr den ekonomiska utvecklingen.Nationell konkurrenskraft fr tryggad sysselsttning och milj frutstterdrfr bde kade och miljanpassade transporter. Hgt stllda krav p godmilj och varaktig hushllning med resurser mste ocks i hg grad pverkautformningen av transportsystemet.Sverige r ett vl fungerande land utanfr krna. Mnga konkur-renskraftiga industrifretag tenderar att utvecklas till monteringsindustriermed full internationell konkurrensutsttning av varje enskild komponent ochav varje enskilt moment. Det innebr kraftigt kade krav p punktligaleveranser, val av transportmedel efter varuvrde o.s.v. Transportslagenkompletterar drmed varandra och konkurrerar endast i begrnsadomfattning. Betydelsen av nringslivets behov av transporter r kraftigtunderskattad i beslutsunderlagen.Fr enskilda mnniskors vlfrd r goda kommunikationer avgrande.Rrligheten r viktig fr livskvaliteten och en frutsttning fr ettfungerande vardagsliv. Goda kommunikationer underlttar arbetspendlingoch kar mjligheterna att kombinera en god boendemilj med en stor ochbred arbetsmarknad.Informationsteknikens mjligheter mste utnyttjas fullt ut fr ettintelligentare och effektivare nyttjande av befintlig infrastruktur. Sats-ningarna inom detta omrde mste intensifieras.Regeringen ger uttryck fr en stark vilja att minska alla typer avtransporter genom hjda avgifter, skatter, regleringar och andrabegrnsningar i syfte att stadkomma en uthlligt hllbar miljbelastning -istllet fr att miljanpassa transporterna.Den valda inriktningen r enligt vr uppfattning omjlig att frena medekonomisk terhmtning, full sysselsttning och rimlig levnadsstandard.Drmed kommer heller inte resurser att skapas fr att kunna stadkommandvndiga miljfrbttringar.Vr vision kan uppns genom bl a:- Fortsatt avreglering och full konkurrensutsttning inom samtligatrafikslag. Drmed tillgodoses kundernas efterfrgan. SJ bolagiserasoch konkurrensutstts fullt ut. En uppdelning av SJ i ett renodlat bolagfr godstransporter, ett fr fjrrtgen och ett fr den regionala trafikenbr nrmare vervgas. Konkurrensen p jrnvg skrps genom attbangrdar, yttre bannt och fastigheter/terminaler verfrs tillBanverket. Trafikeringsrtten p jrnvgen upplts av . Denlngvga busstrafiken slpps fri. Byggande, drift och underhll avinfrastrukturen upphandlas i konkurrens eller privatfinansieras dr s rmjligt. Ett uttalat ml skall vara ett kat privat gande och ett striktkommersiellt beteende i de kommungda hamnarna.- Framvxt av elektroniska trafiksystem fr effektivare trafikledning,miljn, skerheten och ett bttre kapacitetsutnyttjande. Systemen msteutformas s att inte den personliga integriteten hotas av vervakningen.- Vg- och broavgifter kan i frekommande fall anvndas fr attfinansiera tidigarelggningar av insatser fr att avhjlpa trngsel ochskapa fungerande trafiksystem. Vi sger nej till integritetskrnkandestraffbeskattning av storstadsbilismen.- Investeringar, drift och underhll av infrastrukturen skall inriktasp omrden dr transportarbetet finns eller kan frvntas uppst.Skrtnkandet vad avser godsfldet mste brytas upp. Hamnarnasbetydelse som trafikknutpunkter/omlastningsterminaler har inte i till-rcklig utstrckning beaktats. Alla tgrder mste styras respektivefrdelas efter strsta mjliga ekonomiska effektivitet.- Plagor skall kopplas till insatser p respektive omrde. Enaffrsverksmodell fr banverk och vgverk br utredas i likhetmed vad som gller fr och Luftfartsverket.- Storstdernas trafiksystem mste lsas skyndsamt - och lngsiktigt- inom ramen fr samma finansieringsmetoder och hga miljkravsom gller i vriga landet. Detta kan i vissa avseenden vara av strrebetydelse utanfr storstadsregionerna med tanke p frbifarter ochnationell tgtrafik.- Sjfarten i mste f samma konkurrensfrutsttningar som iandra sjfartslnder. Land- och sjtransporter skall avgiftsmssigtjmstllas. Stuverimonopolet br avskaffas.- Konkurrensvrdande tgrder br vidtas fr inrikesflyget. De statligaflygplatserna br f ett konkurrensfrmjande ml som privatamedfinansirer prvas. Smflygplatsernas ersttning prvas efter"vrdet" av passagerare som rest vidare till de strre flygplatserna,respektive de regionalpolitiska satsningarna.2 Vra utgngspunkterTransporter och kommunikationer r precis som energi ndvndigaingredienser i all ekonomisk aktivitet. Den positiva vlfrdsutvecklingsom vi haft under det senaste rhundradet r i stor utstrckning direktfrknippad med kad handel, transporter och kommunikation. Fr ettlitet land som r mjligheten till fri handel ver grnserna avspeciell betydelse fr den ekonomiska utvecklingen.Fri konkurrens r en av hrnstenarna i Romfrdraget. Mellan de olikalnderna i EU skall likvrdiga villkor rda fr olika branscher, vilket bl.a.betyder att staten inte genom std eller subventioner skall gynna en srskildnring. Jordbruksstdet, CAP, har varit det stora undantaget i dettasammanhang. Olika former av subventioner till transportnringen har docktenderat att ka under senare r. Detta r orovckande frn svensk stnd-punkt. Det r mycket angelget att i EU driver p konkurrens-frgorna.Vi delar inte den vertro p samhllsekonomiska analyser och kalkylersom den socialdemokratiska politiken grundas p. Dessa analyser klargrvissa samband och konsekvenser utifrn en rad antaganden. Analyserna ochberkningarna har frtjnster men kan inte ses som mer n en del avbeslutsunderlaget.Samhllsekonomiska kalkyler mste vara tydliga, rttvisande och brettaccepterade fr att fullt ut kunna anvndas som beslutsunderlag. S r idaginte fallet. Ingen eller liten hnsyn tas till transportslagens helt avgrandesamhllsekonomiska nytta som t.ex. transporter fr arbetsresor, brandbe-kmpning, olycksfall, bredare arbetsmarknad o.s.v.Hgt stllda krav p god milj och varaktig hushllning med resursermste pverka utformningen av transportsystemet. Fr enskilda mnniskorsvlfrd r likas goda kommunikationer avgrande. Rrlighet r ettvsentligt inslag fr god livskvalitet och en grundfrutsttning fr ettfungerande vardagsliv. Goda kommunikationer underlttar arbetspendlingoch r ett vsentligt inslag fr en god livskvalitet och kar mjligheterna attkombinera en god boendemilj med en bred arbetsmarknad.Informationsteknologins mjligheter mste utnyttjas fullt ut fr ett merintelligent och effektivt nyttjande av befintlig infrastruktur. Satsningarnainom detta omrde behver intensifieras. Som vergripande strategi mstetransportpolitiken grundas p kundernas efterfrgan p transporter och kravp miljanpassning.Det mest centrala i arbetet p att hitta vgen till det miljanpassadetransportsystemet mste vara att komma till rtta med vxthusgaserna och deproblem som r relaterade till dessa. Fr att vnda utvecklingen mste allalnder, ocks , ta ansvar fr att hejda utslppen av koldioxid. Dethandlar om minskning/utfasning av fossilbrnslen i svl energiproduktionensom transportsektorn. Regeringens politik medfr hjda koldioxidutslpp.kade koldioxidutslpp r dessutom ett direkt brott mot de internationellataganden som bundit sig fr.En miljanpassning av transportsystemen mste vara folkligt frankrad ommlen skall uppns. Detta frsvras allvarligt genom beslutet att avvecklakrnkraften med kad anvndning av kol, olja och naturgas som fljd. Enbartdet beslutet innebr kade utslpp av vxthusgaser med mellan 4 och 6miljoner ton per r. Detta motsvarar ungefr en tredjedel av allttransportarbete p vg. En offensiv miljpolitik mste vara heltckande.Vid miljjmfrelser mellan de olika trafikslagen br sjlvfallet el tilljrnvgen bedmas efter "den sist producerade kilowattimmen" - d.v.s. frutredningsmajoriteten med kolkondenskraftverk - enligt gngse national-ekonomisk teori. Vid en sdan jmfrelse mellan trafikslagen visar sig tg,buss, bil ge likartad miljbelastning - vid lika "fyllnadsgrad" av antaletsittplatser - per personkilometer.Vad avser trafikskerheten och nollvisionen (noll dda i trafiken som ml)delar vi mlsttningen. Vr principiella syn r dock att de tgrder somgenomfrs mste ha folklig frankring. Delml br drfr uppstllas. Detfinns ocks anledning att erinra om den kraftiga nedgngen av antalet dda itrafiken sedan slutet av 1980-talet.Extrema trafikskerhetstgrder kan ven hota miljn. Trafikskerhets-arbetet mste grundas p opinionsbildning, skrare trafikmilj och skrarefordon. Dessutom kan den tekniska utvecklingen i form av s.k. trafik-informatik avsevrt frbttra trafikskerheten.Den fortsatta inriktningen av transportsystemen mste klara fljande ml:- Ett kundorienterat snabbt och effektivt transportsystem som utgren klar konkurrensfrdel fr svenskt nringsliv och drmed svensksysselsttning.- Transportslagen skall stegvis och mlmedvetet miljanpassas i taktmed den allt snabbare teknikutvecklingen.- Mnniskors berttigade efterfrgan p transporter till arbetet och pfritiden till rimliga kostnader skall vara styrande.- Varje transportslag skall behandlas likvrdigt i frhllande till sinakostnader och intkter med den begrnsning som bestr i att varjetransportslag ocks mste kunna erhlla likvrdiga villkor ifrhllande till internationell konkurrens p transportomrdet.3 Stat eller marknadFr att skapa en effektiv infrastruktur krvs ett kat inslag avmarknadsstyrning. Frst d kan ett effektivt resursutnyttjande och rttbedmningar om investeringsbehov tillgodoses. Sambandet mellanstatens intkter och utgifter fr de olika trafikslagen mste bli tydligare.Trafikslagen skall inte verbeskattas och en konkurrensneutralitet dememellan mste efterstrvas som hnsyn tas till reglerna i deviktigaste konkurrentlnderna. Privata lsningar skall skas s lngt detr mjligt. En affrsmodell fr trafikverken br prvas.Investeringar i infrastruktur br i princip endast genomfras om de rlnsamma. Det r dock svrt att gra normala fretagsekonomiskabedmningar p grund av svrigheterna fr investerare att tillgodogra siginkomsterna av en investering. Den vanliga metoden fr att erhlla avkast-ning p en investering r att anvndarna, kunderna, betalar avgifter ianslutning till anvndandet. I vissa fall fungerar metoden utmrkt, t.ex. vadgller tele- och datant. Dr r det ltt att faststlla vem som anvnderinvesteringen och i vilken utstrckning. Det gr ocks att utestnga dem sominte betalar. Sdana investeringar br finansieras affrsmssigt, i konkurrensp den ppna marknaden. Denna form av finansiering leder lngsiktigt till atten maximalt effektiv infrastruktur utvecklas. Av den anledningen br privatainvesteringar och garlsningar vljas s lngt det r mjligt med hnsyn tilltrafikunderlagets brkraft.Fr de investeringar som staten svarar fr br ett bttre samband mellanskatter/avgifter och statens utgifter fr investeringar och underhllefterstrvas. Detta r nskvrt av flera anledningar. Dels r det rimligt att deskatter/avgifter som tas in frn respektive trafikslag gr tillbaka till detta iform av frbttrad infrastruktur, dels ger det tydliga ekonomiska sambandetkade mjligheter att avgra var framtida investeringar skall ske. Enligt vrmening br en versyn av frhllandet mellan statens intkter och utgifter frde olika trafikslagen genomfras, s att det ekonomiska frhllandet p siktkan regleras och respektive trafikslag bra sina egna kostnader s lngt dettar mjligt med hnsyn till internationell konkurrens och internationellafrpliktelser. Fr det lgtrafikerade vgntet krvs dock srskild regional-politisk hnsyn. Detta gller inte minst med tanke p den betydelse somskogsindustrin har fr exportverskott.Statens ansvar mste koncentreras till planering, upphandling, finansieringrespektive myndighetsutvning. Annan verksamhet br s lngt mjligt varakonkurrensutsatt och drivas privat.4 Konkurrensutstt och privatiseraErfarenheterna av avregleringar och konkurrensutsttning inomkommunikationsomrdet r goda. De sjunkande priserna ptelekommunikationer, snkta kostnader fr kollektivtrafik genomanbudsupphandling och snkta priser fr godstransporter p jrnvg rngra exempel p avregleringens och konkurrensutsttningens godasidor.Konkurrensen mste vrdas, upprtthllas och kas inom de omrden drdetta r mjligt. Fortsatta avregleringar och fri fretagsamhet inom omrdetr drfr av stor betydelse. Konkurrensen leder bde till att den tekniskautvecklingen pskyndas och till att nya effektiva och miljvnliga transport-alternativ kan vxa fram.Upprtthllandet av konkurrens och fri fretagsamhet krver attkonkurrenshmmande regler och subventioner frn det allmnna undviks fratt p sikt helt avvecklas. Regleringar br koncentreras till det som frmstkan motiveras med skydd fr liv, hlsa och milj. Kommunikations-kommittn borde ocks ha utrett vilka regleringar som verkar hmmande pkonkurrensen och som drfr br avskaffas eller frndras.Den trafik som kan motiveras vara helt eller delvis offentligt finansieradskall nr alternativa anbudsgivare finns alltid upphandlas i konkurrens.Subventioneringen r inte ett argument fr att trafiken mste vara i offentliggo. Med konkurrensupphandling kan kostnaderna hllas p lgsta mjliganiv, subventioneringen tydligt redovisas och skattebetalarna slippaekonomiskt risktagande. De exempel som finns p konkurrensupphandladbusstrafik visar att kostnaderna kan snkas markant. Service ochkundanpassning har ocks frbttrats.De statliga verksamheter som r konkurrensutsatta eller kankonkurrensutsttas skulle lika bra eller bttre fungera som privat drivnafretag. Detta ger dessa fretag en bttre tillgng p riskkapital och drmedbttre framtida utvecklingsmjligheter, vilket i sin tur bidrar till en brautveckling av infrastrukturen.De verksamheter eller fretag som i ett frsta steg br privatiseras r ,den svenska andelen i SAS, , affrsmssigaverksamhet och . SJ br omgendebolagiseras. En privatisering kan bli aktuell efter det att en fungerandekonkurrensmarknad byggts upp. Vidare br ven mjligheten till enprivatisering av och hllas ppen.Metoder, ml och vervganden vad gller privatiseringar utvecklasnrmare i vr motion 1997/98:N209, Frn statligt gande till folkaktier.5 Klar miljprofilDen miljpolitik som frts i har alltfr mycket utgtt frn attmiljproblem r ngot som uppstr och fortstter att finnas skilt frnenskilda mnniskors personliga ansvar. Verktyg har ofta varit frbud,pbud, miljskatter eller omfattande regleringar. Sdana insatser behvsibland, men har ocks nackdelar. Vi anser att andra lsningar behvs.Inte ens de mest genomtnkta regleringar, grundade p den senasteforskningen och de mest vlknda metoderna, kan erstta den kraft somligger i att enskilda mnniskor tar ansvar fr sina handlingar och sin egenmilj.Det har viljan till personligt ansvar fr miljn vid sidanom politiken satt tydliga spr. Sedan mnniskor p allvar brjade stllamiljkrav p produkter och tjnster, har en mngd produkter som inte rmiljvnliga frsvunnit frn marknaden. Mnniskor vljer sjlva spontantbttre lsningar.Trafikpolitiken mste prglas av miljhnsyn. Kombinationer av skatte-reduceringar fr miljvnliga alternativ och avgifter fr andra kan anvndasom det p ett ndamlsenligt stt lser miljproblemen och leder till eneffektiv resurshushllning. Det r viktigt att de ekonomiska styrmedlen str irelation till miljpverkan. Varje trafikgren ska bra sina kostnader frinfrastrukturen, men ven kostnaden fr pverkan p miljn. Ett system medmiljavgifter och skattereduktioner mjliggr en ekonomisk styrning mot enbttre milj samt ett kat utnyttjande av den nya miljvnliga tekniken.Via avgifter p miljfarliga utslpp respektive skattesnkningar imotsvarande grad p drivmedel med lg eller ingen miljpverkan skapasstimulans fr vergng till miljvnligare drivmedel. Det r viktigt attekonomiska styrmedel inte utformas p s stt att de till vsentlig del blir enintktsklla fr statskassan. Initialt innebr infrandet av miljavgifter eninkomstfrstrkning vilket minskar i takt med vergngen till mermiljvnliga lsningar.Naturvrdsverket utreder ett frslag till infrande av miljklass 1 frbensin med hrdare miljkrav n de gllande miljklass 2 och 3.Moderaterna anser att infrandet av den nya miljklassen br skyndas p ochatt skatten fr den renare miljklass 1-bensinen skall snkas.Av de underskningar som gjorts om vra resvanor har det framkommit attcykeltrafiken kar och att dess samlade trafikarbete r strre n det som skermed tunnelbana,sprvagn och pendeltg tillsammans. Cykeln innebr enfrihet precis som bilen men den ger ocks liten belastning p miljn, mindrebuller och inte minst en vlbehvlig motion fr den enskilde. serdock cyklisten som ett trafikskerhetsproblem. Sjlvklart skall det finnastillrckligt med skra och bra cykelvgar. En mer positiv instllning tillcyklandet kan ge positiva effekter fr resandet och frbttra miljn.6 Vgtrafik6.1 Kostnader och finansieringTrafiken p vg intar en helt dominerande stllning i det totalatransportarbetet i . En kraftig utbyggnad av vgntet skeddeunder , framfr allt som en fljd av hgertrafikomlggningen.Rknat som andel av BNP sjnk sedan de svenska investeringarna i nyavgar och jrnvgar fr att p vara nere p ungefr en halvprocent per r vilket gav en bottenplacering tillsammans medGrekland i en internationell jmfrelse. vriga industrilnder har legatp ver en procent. De eftersatta investeringarna har fr del haften klart negativ effekt i form av kad trngsel och miljproblem.Varje trafikgren br s lngt mjligt med hnsyn till internationellkonkurrens bra sina egna kostnader, inklusive pverkan p miljn. Dkommer hnsynen till miljn att ka som behovet av styranderegler minskar. Nya motorkonstruktioner, ny frbrnningsteknik, nyabrnslen och mer brnsleeffektiva fordon kan medfra stora frbttringarfrn miljsynpunkt. Det r angelget att ekonomiska och administrativastyrmedel inte motverkar utan istllet underlttar och stimulerar sdanafrndringar.Vgtrafikens kostnader och intkter har med ren blivit ett osedvanligtrrigt och osammanhngande system. Inget tydligt samband finns mellantrafikens nyttjande av infrastrukturen eller pverkan p miljn, vilket letttillen kraftig beskattning. En harmonisering av trafikbeskattningen br ske inomEU, framfr allt vad avser nyttotrafiken.6.2 Utvrdera trafikinvesteringarna!Det r viktigt att man frbttrar uppfljningen av trafikinvesteringar. Tillgrund fr investeringsbeslutet ligger inte sllan mycket omfattandeekonomiska samhllsanalyser. Uppfljningen av dessa analyser ocheffekterna av de investeringar som utfrts mste redovisas.6.3 BilismenBilen r en avgrande frutsttning fr ett fungerande samhlle. Utanbilen skulle mnga mnniskor varken ha fungerande arbetsliv ellersocialt liv. Srskilt r bilen viktig fr boende i glesbygd, barnfamiljeroch fr dem som har ett aktivt fritidsliv. Transporternas betydelse fr enbredare arbetsmarknad och minskad arbetslshet r kraftigt underskattad.Fr att underltta fr hushllen s freslr vi att den hjning av skatten pbensin med 25 re som regeringen infrde i r tertas. Vi avvisarvidare bestmt alla ider om en fortsatt rlig kning av bensinskatten med 10re. Ytterligare bensinskattesnkningar br ocks gras. Bensinskatten skallvara enhetlig i hela landet.Den teknikutveckling som pgr i alla biltillverkande lnder kommer attresultera i mer energieffektiva fordon. Ett etappml kan vara en familjebilmed en brnslefrbrukning p ca /mil. Detta uppnr man genom attvidareutveckla och produktionsanpassa material och komponenter.Bilismens miljpverkan r heller inte statisk. I takt med att bilparkenmoderniseras, reduceras miljpverkan. skts avtransportarbetet med avgasrenade bilar. Drigenom har ocks utslppenminskat betydligt jmfrt med nr de frsta berkningarna rrande bilismensmiljkonsekvenser gjordes. Det r hg tid att bedmningar avseende de olikatransportslagens samhllsekonomiska pverkan grs mot bakgrund aveffekterna av ny reningsteknik och av de samhllsekonomiska intkterna. Viframfr drfr p nytt vrt krav om en bilsocial utredning, som belyser bilensbetydelse fr ett fungerande samhllsliv och vilka konsekvenser dennuvarande verbeskattningen av bilismen leder till.Mnga frldrar mste vid sidan av arbetsresor ocks lmna och hmtabarn i barnomsorgen. Fr ensamstende frldrar, oftast kvinnor, r dettaresande betungande, srskilt om man av kostnadsskl mste avst frn attanvnda bil. Vi anser att en bilsocial utredning ven skall f i uppdrag attutreda mjligheten till, och effekter av, att lta dagens avdragsrtt fr resortill och frn arbetet inkludera ven resor till och frn barnomsorg.6.4 LastbilstransporterEn effektiv och miljvnlig kerinring r viktig fr landet. Hga skatterp fordon och dieselbrnsle och hgre personalkostnader fr svenskakare innebr stora konkurrensnackdelar gentemot mnga andraeuropeiska kerier. har en av de ldsta lastbilsflottorna, och denfasta fordonskostnaden r nst hgst i . Dieselkostnaden inkl.skatt r en av de hgsta. av lastbilstransporterna r mern lnga.Den 1 juli 1998 infrs fritt s.k. cabotage i . Detta innebr attutlndska buss- och lastbilsflottor fritt kan konkurrera i hela . Drmedr risken uppenbar att svenska kerier, med sina hgre lne- ochskattekostnader samt strngare miljkrav, frlorar uppdrag. Detta leder i sintur till att kerier lgger ner, gr i konkurs eller i vissa fall flaggar uttillandra lnder som en sista tgrd fr att verleva. Konsekvenserna av dettablir, frutom en frsvagning av svenskt nringsliv, att miljn pverkasnegativt. Fordonsbeskattningen mste harmoniseras med omvrlden. Detmste bli stopp fr fortsatta systematiska skattehjningar p brnsle.6.5 VgverketInfrastrukturinvesteringarna br hllas p en jmn och god niv. Likaviktigt r det att vgunderhllet inte efterstts. Inte minst godstrafiken harunder mnga r drabbats av eftersatt underhll och brist pndamlsenlig infrastruktur. Det r otillfredsstllande att investerings-och underhllsnivn i s hg grad r beroende av det statsfinansiellalget. I stllet borde trafikmngd, framkomlighet och slitage varavgledande fr investeringar och underhll.En kad marknadsstyrning via skatter och avgifter som relateras tillnyttjandet av infrastrukturen gr det mjligt att skapa ett tydligt resultat-ochledningsansvar fr . Ett tydligt ansvar fr att utvecklaoch underhlla vgntet dr det frmst r motiverat av kapacitets-, milj- ochskerhetsskl innebr att investeringarna inte blir beroende av mer subjektivakriterier vilka ltt blir resultatet av en alltfr lngtgende politiskinblandningi besluten.Sjfartsverket och verkar redan under sdana frhllanden,medan verkar under villkor som innebr att huvuddelen avmedlen ansls efter politiska beslut. En frvaltningsrevision kan i efterhandendast konstatera om budgeten hllits och om det eventuellt skett ngrauppenbara misstag eller begtts oegentligheter. Man kan knappast hr talaom resultatansvar. Fr vidkommande br det vara fullt mjligtatt det omvandlas till ett affrsverk och att dess finansiering kopplas tillvgtrafiken.Enskilda vgar har stor betydelse fr den totala framkomligheten i landet.De utredningar som gjort p uppdrag av regeringen pekar ocksp att konsekvenserna blir allvarliga om inte anslagen terstlls. Defrndringar som gr att genomfra utan negativa konsekvenser frlandsbygdens folk r marginella. En modell dr faststllerregelverket och har att tillmpa detta inom sin totala ram r drfren rimlig lsning.Vgverkets produktionsdivision br ombildas till ett av staten helgtaktiebolag s att det fr samma frutsttningar som sina konkurrenter.Drefter br bolaget privatiseras s snart det r mjligt.