mot · GL02U622 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U622av m.fl. (v) Konflikten ;hur kommer fredennrmare?Mnga vill hvda att konflikten r oerhrtkomplicerad. Nr man ser till hur konflikten utvecklats under1900-talet och de olika turer som fredsprocessen tagit underde senaste ren kan man konstatera att vgen fram till enlsning ter sig svr och komplicerade. Grundproblematikenr emellertid i sig inte speciellt komplicerad.Det senare konstaterandet styrks inte minst av vrldssamfundetsprincipiella hllning sdant den genom tiderna kommit till uttryck, framfrallt i samband med utvecklingen efter de s.k. Oslo-avtalen frn 1993 ochframt. Denna hllning sammanfaller i stort med den officiella svenska hll-ningen, nmligen att utgngspunkten fr fred r staten rtt att existerainom skra, erknda grnser och palestiniernas rtt till sjlvbestmmande,dvs att en sjlvstndig palestinsk stat kan upprttas.Efter att ha konstaterat detta r det uppenbart att , genom att ockuperaVstbanken och inklusive stra bryter mot de grund-lggande FN-resolutionerna 242, 338 och 425, som man de factoerknt nrvaro i Vstra . Konsekvensen av dennavrldssamfundets hllning r att i konflikten finns enockuperande part, och en ockuperad part, - eller kanske merkorrekt uttryckt - det palestinska folket. Detta frhllande rder det ingenkontrovers om.Inte heller rder det ngon principiell kontrovers, vare sig inomvrldssamfundet eller i den svenska , om att de israeliska juridiskaoch demografiska frndringarna av stra , liksom bostt-ningspolitiken p Vstbanken och , strider mot folkrtten och r heltolagliga.I folkens och vrldssamfundets gon togs avgrande steg mot fred i ochmed 1993. Men lika tydligt pgick enjudaiseringsprocess av , som var olaglig. Den israeliska kontrollenav vgar och ekonomi p ockuperade omrden har snarare skapat en svraresituation fr palestinierna efter 1993 n den som frelg dessfrinnan. I daglever man i bantustanliknande sm omrden omringade av israeliskabosttningar, vars utfartsvgar bevakas av israeliska militrkontroller.Den grundlggande problematiken har inte frndrats p ngot annat sttn att den ockuperade palestinska parten nu har en autonom administration,som r tvungen att utfra ett skerhetspolitiskt och fredspolitisktsamarbete med ockupanten. Och detta i stort sett helt p ockupantens villkor.Den nuvarande israeliska regeringen har p ett riskabelt stt utmanat dendesperata situationen hos den ockuperade befolkningen, vilket - inte sfrvnande - lett till en utveckling av desperata och motbjudandeterrorhandlingar.Vid en jmfrelse med andra liknande hndelser ser man snart nr detgller konflikten mellan och att det rder en stor skillnadmellan den eniga principiella hllningen och bristen p reella och ptagligakonsekvenser och reaktioner mot framfr allt den israeliska statens brott motfolkrtten. I fallet ledde apartheidpolitiken i slutndan till entotalbojkott. invasion av ledde till en, av FN sanktionerad,omfattande militr insats. Kriget i Bosnien gav efter hand upphov till enomfattande FN- och NATO- insats och till upprttandet av internationelldomstol, infr vilken krigsfrbrytare skulle kunna stllas infr rtta. Men 30r av israelisk ockupation, med en omfattande illegal bosttningspolitik ochgenomgripande frndringar av de ockuperade omrdenas karaktr ochstatus, har fr staten inte medfrt ngra som helst konsekvenser varesig politiskt, militrt eller ekonomiskt. andra sidan kan man konstatera att staten en gng byggdes upp aven rrelse som tog stor hnsyn till vad vrldssamfundet tillt ellerej. Bland annat deklarerades aldrig att mlet fr den judiska invandringen iPalestina eller fr den sionistiska rrelsen, nr den skapade sina egnainstitutioner i landet, var att grunda en egen stat frrn i andra vrldskrigetsslutskede.FN var den instans som en gng tog ansvaret fr att det brittiska mandatetPalestina delades i en judisk och en arabisk del. Drfr har FN ven i daginte bara en viktig utan avgrande betydelse fr konfliktens lsning. Drfrr de frslag, som vcktes om en internationell konferens iFN:s regi om konflikten , r det viktigaste steget fr attbryta det ddlge som uppsttt i fredsarbetet.Det r ocks inom ramen fr en sdan konferens, som man kan skapa endagordning fr hur varje del p vgen mot fred skall kunna uppns; vilkatgrder som r rimliga frn vrldssamfundets sida fr att skynda pfredsarbetet och hur den svagare, d.v.s. ockuperade, partens position skallkunna hvdas.FolkrttsbrottSom medlem av FN:s skerhetsrd har en viktig rollatt spela, nr det gller att p ett tydligare och mer aktivt sttn tidigare verka fr att en fr fred mellanIsrael och tas upp p dagordningen. msteocks i FN:s skerhetsrd ta upp en diskussion om attinternationella brott mot folkrtten, vilka en i det nrmasteenig vrld noterat och frdmt, ocks fr konsekvenser frden som begr dessa brott. Andra stater har nr de begttfolkrttsbrott ftt vidknnas olika former av sanktioner. Omstaten fortstter att beg ytterligare folkrttsbrott voredet drfr inte annat n rimligt att olika typer av sanktionervidtogs fr att f slut p dem. I annat fall skulle folkrttentillmpas selektivt, vilket vore rttsvidrigt.Att f till stnd en frndring nr det gller situationen i kan synas vara att "slss mot vderkvarnar" som utrikesministernuttryckte det i en interpellationsdebatt i vras.Fr en fungerandedemokratiAtt en uppgift ter sig svr har dock aldrig varit ngot braargument fr att man skall undg att ta sig an den. Att detpolitiska klimatet inte ter sig frmnligt r det inte heller.Politiska klimatfrhllanden frndrar sig och gr till ochmed att frndra. De pverkas av politiska institutionersbeslut och inte minst av medvetet arbetande folkliga rrelser.Drfr har ett aktivt svenskt arbete med konflikten intebara betydelse p ett internationellt statligt plan utan ocks inom deninternationella freds- och solidaritetsrrelse som kan f opinioner ochpolitiska frhllanden att frndras.Vi vill avslutningsvis understryka betydelsen av att den svenskabistndspolitiken fortstter att stdja fltet av palestinska NGO:er, alltsickeregeringsanknutna organisationer, vilka man tidigare sttt under mnga r.Vi menar att de skall ges ett starkt std dels fr att de fortfarande utgr eneffektiv hjlpfrmedlare, dels fr att dessa organisationer, sedan slutet av1970-talet, alltmer medverkat till att bygga upp en samhllsstruktur och ettunikt civilt samhlle som pekar framt mot och r garanten fr en framtidalivaktig och stark demokrati i . HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i FN:s skerhetsrd skall verka fr attde frslag som vcktes om en internationell fredskonferensi FN:s regi om konflikten frverkligas,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att ytterligare folkrttsfrbrytelser ven i konflikten skall medfra knnbara konsekvenser i form av olika typer avsanktioner fr den som begr sdana brott,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den utvecklar och strker stdet till defrivilligorganisationer (NGO:er) som i de palestinska omrdena arbetar fratt dr bygga upp ett civilt samhlle med demokratiska strukturer ochinstitutioner.