mot · GL02Fi212 · 1997-10-06 00:00:00 — Uthållig tillväxt - ekonomiskpolitiska motion 1 Politik för uthållig tillväxt 1.1 Bara högkonjunktur räcker inte! Denna motion innehåller de förslag som så många saknade och efterlyste i budgetpropositionen. Förslag för jobb och tillväxt. Vår ansats är en helt annan än regeringens. Vi registrerar självfallet också med stor tillfredsställelse att konjunkturen just nu är på väg uppåt. För många enskilda människor kan det innebära en åtminstone tillfällig lättnad. Men enligt vår analys är det inte alls tillräckligt för att verkligen lösa ekonomiska problem. Vår politik handlar om att förändra själva strukturen i svensk ekonomi så att högkonjunkturerna blir högre och längre och lågkonjunkturerna grundare och kortare än med den nuvarande politiken. Det är nämligen det en högre och uthålligare tillväxt som krävs för att massarbetslösheten ska besegras. Den svenska krisen framgår, kanske tydligare än på något annat sätt, av att nästan var tredje svensk i arbetsför ålder inte har arbete. Och att andelen inte ens , trots högkonjunkturen, når upp till nivån som gällde , när det var borgerlig regering. För oss är det skäl nog. behöver en ny kurs. 1.2 Mot en ny ekonomisk modell De framstående liberala ekonomerna i och i framförde teorier om hur konjunkturernas svängningar kunde motverkas. Ämnet känns lika aktuellt . genomled den djupaste ekonomiska nedgången på flera årtionden det rörde sig om en kombinerad struktur- och konjunkturkris som dessutom förstärktes av faktorer av engångskaraktär, som nedväxlingen från höginflations- till låginflationssamhälle. De sociala och ekonomiska effekterna var djupgående och förödande. De består till stora delar fortfarande. Det ter sig för den rationelle djupt otillfredsställande att samhällsbygget ska behöva utsättas för så destruktiva krafter, som en så djup nedgång utlöser. Men av empiri har tvingat både ekonomer och politiker till en kritisk prövning av teorierna bakom konjunkturpolitiken. Resultatet har för de flesta blivit en mer realistisk inställning. Det är förenat med stora svårigheter att bedriva en framgångsrik anticyklisk politik. Det har därför talats om ett behov av En ny Keynes. har den moderna uttolkningen av konjunkturteorin antagits vara, att anticyklisk politik kan bedrivas, men inte på nationell utan på internationell nivå. I har Socialdemokraterna varit de som haft svårast att se svagheterna hos keynesianismen och dess praktiska tillämpning över tiden. Där har också förtjusningen över tanken att kunna använda EU för konjunkturpolitik på europeisk nivå varit störst. Liberal ekonomisk politik i har, såsom den kommit till uttryck i riksdagsmotioner och den borgerliga regeringens finansplaner, bejakat möjligheterna att anpassa finanspolitiken till konjunkturläget, men framför allt framhållit betydelsen av förändringar av ekonomin som är till glädje i både upp- och nedgångar det som brukar kallas strukturförändringar. I internationell debatt har uppmärksammats den exceptionellt långa högkonjunkturen i och några andra länder. En del har gått så långt att de förutsagt evig högkonjunktur. Andra har påpekat att den typen av förutsägelser kommit under varje högkonjunktur. I verkar den socialdemokratiska regeringen ha gripits av den eviga högkonjunkturens förföriska . Vi liberaler har varnat för tron att den ekonomiska aktivitetens cykliska karaktär skulle ha upphört. Men det går inte att komma ifrån, att de resultat som uppnåtts i vissa delar av världsekonomin låg inflation och hög tillväxt under ett stort antal år i sträck är intresseväckande och hoppingivande. Den spännande fråga som infinner sig är denna: Är det möjligt att skapa sådana strukturella förutsättningar för den ekonomiska aktiviteten, att svackorna kan begränsas kraftigt? En uppenbar iakttagelse som den svenska socialdemokratiska regeringen dock tycks ha missat är att den uthålliga tillväxten kommit i länder med en dynamisk struktur på sina ekonomier: avreglerade, konkurrensutsatta, alltmer globaliserade. Vi tror att det finns viktiga lärdomar att dra av detta. Den konjunkturuppgång som nu är inne i kommer att bli kraftigare än den därför att några strukturproblem åtgärdats: sjukfrånvaron, de extrema marginaleffekterna, inflationsförväntningarna, EU-relationen etc. Men vår övertygelse är att uppgången kan bli ännu starkare och en kommande nedgång mindre allvarlig om ytterligare strukturproblem nu åtgärdas. lider fortfarande av ett för dåligt företagsklimat, en för hårt reglerad arbetsmarknad, en illa fungerande lönebildning och ett för högt skattetryck. Men det är en inspirerande tanke att de förödande konsekvenserna av en ekonomisk depression skulle kunna undvikas om ekonomin gavs en mer öppen och dynamisk utformning i kombination med stabila spelregler. För oss står det under alla förhållanden helt klart att nedgångarna i hade varit mindre allvarliga och uppgångarna kraftigare om vi svenskar tidigare och mer kraftfullt åtgärdat våra strukturproblem. För framtiden finns det därför all anledning att ta itu med de strukturella problem som fortfarande präglar svensk ekonomi. Det alternativ vi redogör för i denna motion syftar till en tillväxt som är både större och uthålligare än den som Socialdemokraterna kan åstadkomma. En uthållig tillväxt skapas genom bra och stabila företagarvillkor, genom en politik för social sammanhållning, genom öppenhet mot omvärlden och genom hänsyn till naturens villkor. Det är det vi menar med att behöver en ny kurs. 1.3 Ny kurs för den ekonomiska politiken i liberalerna söker väljarnas mandat för några viktiga kursomläggningar i svensk ekonomisk politik. Vi vill göra företagsammare. Vi vill göra mer rustat för global konkurrens det handlar om bättre skolor, bättre lönebildning, mer forskning, valutasamarbete, fler avregleringar etc. Vi vill också i den ekonomiska politiken motverka segregation och nya klassklyftor därför att vi är övertygade om att ett välfärdssamhälle, rätt utformat, har större dynamik och växtkraft. Vi vill sänka skattetrycket genom att renodla den offentliga sektorns uppgifter det finns t ex mycket socialistisk näringspolitik kvar att rensa bort. Vi vill säkerställa att tillväxten sker i former som värnar, inte hotar, naturen. Mot den bakgrunden är vi starkt kritiska till det som skett . Mängder av företagsfientliga beslut har fattats (högre arbetsgivaravgifter, krångligare arbetsrätt, orimliga momsregler, värnskatt och förlängd värnskatt, dubbelbeskattning, skatt på industrilokaler etc). Ingenting positivt har gjorts för lönebildningen tvärtom fortsätter regeringen den förödande kombination av retorik om parternas ansvar och hot om lagstiftning som redan förstört så mycket i svensk lönebildningshistoria. Det senaste exemplet är arbetstiderna. Skatterna har höjts mycket kraftigt. Den kommunala förnyelsen, t ex den viktiga koncentrationen på kärnområdena, har avbrutits. Konkurrensutsättning av offentliga verksamheter har blivit mindre vanligt. En av de viktigaste åtgärderna att sälja ut kommunala bolag har delvis omöjliggjorts genom lagstiftning. EMU har inte bara fått nej utan ett hårt nej. Den svenska handlingsfriheten har beskurits kraftigt genom den socialdemokratiska linjen. av samsyn mellan och Socialdemokraterna i energipolitiken har brutits genom det politiskt betingade beslutet om en forcerad stängning av . Listan kan göras längre, men den räcker för att förklara varför vi arbetar för att riksdag ska få en annan majoritet val. 2 prioriteringar: jobben, vården, skolan Jobben, vården och skolan. Det är frågor som griper in i så gott som alla människors vardag. Det är också de områden där den socialdemokratiska politikens misslyckanden är som mest tydliga. Trots att konjunkturen ljusnar slår arbetslösheten rekord . Sysselsättningen är den lägsta som uppmätts . Medan regeringen talar om skördetid och sju feta år står 70.000 människor i kö till vården och nästan tio gånger så många står i kö till arbetsförmedlingarna. Trots att fattat beslut om nya miljarder till kommunerna och slår skolfolk (t ex , ordförande i , på 1/10) larm om att nästan inga kommuner planerar att tillföra skolan resurser för att hejda förfallet. Om regeringens prognoser för arbetsmarknadsläget 199798 slår in kommer den öppna arbetslösheten i genomsnitt att vara . Under den borgerliga mandatperioden var motsvarande genomsnitt . Skillnaden motsvarar ca 30.000 fler personer i öppen arbetslöshet. Än värre är utvecklingen av antalet sysselsatta. Den andel av befolkningen i s k arbetsför ålder som har arbete sjunker stadigt. I genomsnitt var det relativa sysselsättningstalet . Genomsnittet för åren 199598 beräknas till . Skillnaden motsvarar ca 100.000 färre sysselsatta personer. Inte ens räknar regeringen med att nå upp till samma sysselsättningsgrad som under den borgerliga regeringens tid. Det är en minskning med . Allt färre människor har arbete och allt färre människor kan försörja sig själva. Vi noterar att rubriken politiska prioriteringar numera utgått från finansplanen. När valfebern griper omkring sig verkar s-politiken inriktas på att försöka tillfredsställa alla intressen . håller fast vid sina prioriteringar: jobben, vården och skolan. Den överordnade uppgiften är att skapa förutsättningar för bättre ekonomisk utveckling och fler jobb i näringslivet. Bara därigenom kan massarbetslösheten knäckas. Bara därigenom kan uthålliga resurser skapas för kunskapsbejakande skolor och en värdig vård och omsorg. Vi föreslår därför omedelbara insatser för fler jobb genom företagande. föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks med . Det motsvarar om hela sänkningen riktas mot den sektor av ekonomin där potentialen för nya jobb bedöms vara som störst den privata tjänstesektorn. Aktuella forskningsrön tyder på att sänkningen kan förväntas resultera i minst 70.000 nya jobb, under förutsättning att sänkningen precis som vi föreslår finansieras genom lägre offentliga utgifter. Avgifterna för egenföretagarna skall naturligtvis sänkas i motsvarande grad. Sammantaget vill vi sänka skatterna med nästan . Därtill kommer en sänkning av inkomstskatten med ca som motsvaras av höjda försäkringspremier inom arbetslöshetsförsäkringen och därför mest har karaktären av växling. Skattesänkningarna är i princip nästan helt koncentrerade på att skapa förutsättningar för fler jobb. avser lägre skatt på arbete. Resten avser bl a skattesänkningar för att förbättra försörjningen med riskkapital. Omedelbara insatser för jobben (miljarder kronor) Omedelbara insatser för jobben * lägre i privat tjänstesektor * lägre egenavgifter för småföretagare * helt slopade arbetsgivaravgifter för vissa hushållstjänster Summa lägre skatt på arbete Andra skattesänkningar för jobben *sänkt skatt på sparande (budgeteffekt 1999 på 2 mdkr) *höjt avdrag för pensionssparande (budgeteffekt 1999 1 mdkr) Lägre skatt fåmansbolag, momsbet.tid, vinstandelar Vår ekonomisk-politiska strategi kan sammanfattas med orden: jobb genom företagande. Vi brukar säga att inte behöver högre skatter utan fler skattebetalare. kalkyler som visade att landstingens del av de extra statsbidragen precis motsvarade bortfallet genom fallande skatteintäkter illustrerar tydligt sambandet mellan jobbskatteintäkterresurser för vård. Motsvarande gäller naturligtvis för primärkommunerna och skolan. De växande vårdköerna, oro över skakiga pensioner och brister i äldreomsorgen, skolornas förfall och högarna av ouppklarade brott bottnar alla i ett sviktande skatteunderlag. Därför är fler jobb nyckeln till en ljusare vardag och tillförlitlig välfärd. Sedan regeringen tillträdde har 74 000 offentliganställda förlorat sina jobb enligt beräkningar i finansplanen. När det gäller vårdjobben talar regeringen med kluven tunga. I finansplanen heter det att Regeringen har sedan den tillträdde konsekvent prioriterat skolan, vården och omsorgen. I budgetens bilaga 4 står att läsa vad denna prioritering har inneburit: var det främst antalet sysselsatta inom förvaltningen som minskade, men är det framförallt antalet sysselsatta inom vård och omsorg som minskat. Denna utveckling måste stoppas. anser inte att bristerna i vården kan vänta på lösning . Regeringens förslag om ytterligare åren 19992000 är nödvändigt, men vården behöver tillskott . Vi föreslår därför att sjukvården tillförs medel från sjukförsäkringen genom s k finansiell samordning samt att ett särskilt statsbidrag införs. Därutöver krävs mycket medvetna prioriteringar av kärnverksamheterna i kommuner och landsting. Det låter som en självklarhet, men är tyvärr långt ifrån verklighet. 1995 tvingades skattebetalarna pumpa in i kommunernas förlustbolag. Det motsvarar ungefär 12.000 platser på sjukhem, eller knappt 10.000 lärartjänster. Framförallt måste växlas in på en bana för högre tillväxt. Fler människor måste komma i arbete och bidra till välfärden. Med en politik som leder till t ex en procentenhets högre tillväxt har kommuner och landsting mellan 50 och 60 miljarder mer till sitt förfogande fram . Till skillnad från regeringen har en politik som gör en sådan utveckling sannolik. Det behövs en ny kurs för skull. 3 Jobb genom företagande vill skapa förutsättningar för en dynamisk samhällsekonomi, med växande näringsliv och sysselsättning. Då måste samhällets spelregler och attityder i högre grad präglas av förståelse för de motiv som driver människor och företag att utvecklas. Om hundratusentals nya jobb skall tillkomma, måste bli ett mer attraktivt land att investera i. Följande hörnstenar utgör grunden i ett liberalt program för ekonomisk tillväxt och fler nya jobb. Att sänka skatten på jobben. Att minska krångel och byråkrati för företagarna. Att lösa svenska långbänkar, bl a inom lönebildning, energipolitiken och socialförsäkringssystemen. Att ta tillvara internationaliseringens möjligheter, bl a genom att går med i . Att sikta mot kunskapstoppen. har ett av världens högsta skattetryck och det högsta skatteuttaget på arbete bland jämförbara länder. Både skatternas nivå och deras utformning bidrar till att hämma människors vilja och praktiska möjligheter att starta och driva företag. Vi har aldrig kunnat förstå hur nästan alla är överens om att varje enskild skatt är snedvridande som många påstår att summan av alla skatter inte är snedvridande! Vi anser att den svenska erfarenheten stöder en åsikt vi framfört länge: att ett samlat skatteuttag är oförenligt med en dynamisk och växande ekonomi. Viktigast är att sänka de skatter som är mest skadliga för tillväxt och sysselsättning. Det gäller skatten på arbete och skatten på riskkapital. vill sänka skatterna med nära ännu mer om växlingen mellan sänkt inkomstskatt och höjd försäkringspremie i a-kassan räknas in. Fortsatta sänkningar av skattetrycket utöver vad som behövs för jobben bör inriktas på lägre skatter för låg- och medelinkomsttagare. Enligt regeringens kalkyler finns ett utrymme på . Om detta utrymme skulle komma att realiseras, vilket är mer sannolikt och kan ske tidigare med vår politik, anser vi att huvuddelen bör användas till skattelättnader för låg- och medelinkomsttagare. Med detta utrymme inräknat skulle våra samlade skattesänkningar vara . Vi föreslår också en omfattande reformering av socialförsäkringarna. Pensionssystem, sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring reformeras i detta förslag till en allmän trygghetsförsäkring med raka rör mellan utgående förmån och inbetald försäkringspremie. Detta innebär en kraftig minskning av skattekilen och det samlade skattetrycket på . Inräknat alla våra förslag torde vi ha nått ner till ett skattetryck kring . Det höga skattetrycket i dagens för oundvikligen med sig en hög skattebelastning på de stora och breda skattebaserna, dvs de inkomstskikt där majoriteten av befolkningen befinner sig. är det land bland industriländerna som har det lägsta grundavdraget och en av de högsta inledande skattesatserna. Det innebär att små inkomster beskattas hårdare i än i jämförbara länder. Det är viktigt att skattesänkningarna genomförs på ett sätt som leder till minskade marginaleffekter för i synnerhet barnfamiljerna. har många av dem genom en kombination av höga inkomstskatter, avtrappningsregler i bostadsbidragen, differentierade dagistaxor m.m. totala marginaleffekter på . De är fast i den s k fattigdomsfällan och har mycket små möjligheter att påverka sin ekonomi genom egna beslut och initiativ. Det vill vi ändra på. 3.2 Sänkt skatt med nära 30 miljarder föreslår en omedelbar sänkning av arbetsgivaravgifterna. Eftersom vi bedömer att den största potentialen för nyföretagande finns i den privata tjänstesektorn anser vi att hela sänkningen på bör riktas mot denna del av ekonomin. Det är också i den privata tjänsteproduktionen som de höga skatterna bedöms ställa till med störst skada för jobben. Vårt förslag innebär att arbetsgivaravgifterna kan sänkas i tjänstesektorn med , från till . Det gäller självfallet också egenföretagarnas egenavgifter. En sänkning i denna storleksordning bedöms enligt en studie inom ge upphov till minst 70.000 nya jobb! Aktuella forskningsrön bekräftar alltså att sänkta skatter på arbete är den bästa vägen att stimulera till fler arbeten. Den politik som förts har varit förödande för företagandet. Höjda arbetsgivaravgifter, höjd skatt på fåmansbolag, dubbelbeskattning på aktier, förtida momsinbetalning, höjd förmögenhetsskatt, förlängd sjuklöneperiod osv. Listan på företagarfientliga skatter kan göras lång. Halvhjärtade återställare kompenserar inte på långa vägar för de försämringar som genomförts. Att den förlängda sjuklöneperioden nu tas tillbaka är naturligtvis positivt, men tekniken för att förbättra manar inte till efterföljd. Med sådan teknik uppnås förbättringar genom att beslutade försämringar upphävs. avslöjar fram-och-tillbaka-politiken att småföretagsamhetens villkor är och förblir regeringspartiets blinda fläck. Våra skattesänkningar är finansierade, bland annat genom minskade selektiva företagsstöd med ca 11 miljarder. De selektiva stöden snedvrider konkurrensen inom branscher och ofta är det småföretagen som drabbas när konkurrenten på orten plötsligt kommer i åtnjutande av någon form av offentligt stöd. Det höga skatteuttaget för privata tjänster riktade till hushållen har i praktiken lagt en död hand över den vita marknaden för t ex barnpassning, städning, trädgårdsskötsel m.m. När inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och moms ska läggas på priset blir det så högt att få anser sig ha råd att köpa privata tjänster. I många fall måste man arbeta sex, för att kunna köpa en timmes arbete. föreslår därför att arbetsgivaravgifterna för s k hushållsnära tjänster slopas helt, under en fyraårig försöksperiod, för att stimulera nyföretagandet inom denna sektor. Tillsammans med vårt förslag om införande av s k servicecheckar, som underlättar för köpare som vill vara hederliga, bör detta innebära att den vita marknaden för hushållsnära tjänster kan växa avsevärt. (Se vår motion om servicecheckar.) Reglerna för momsinbetalning bör ändras. Dagens regler för betalning av mervärdesskatt innebär att företagaren inte alltid hinner få betalt från sina kunder innan den mervärdesskatt han/hon debiterat för statens räkning skall redovisas och betalas in. Detta har lett till stora likviditetsproblem i många företag, högre kostnader och ökad administration. anser att det borde vara en grundläggande princip att reglerna utformas på ett sådant sätt att företagen inte behöver betala in skatten innan betalningen erhållits. Detta bör kunna lösas smidigt inom ramen för en ändrad utformning av det s k skattekontot. Regeringen bör förelägga ett sådant förslag. Skattevillkoren för fåmansbolagen måste förbättras. De har diskriminerats jämfört med de börsnoterade företagen. Regelverket upplevs på goda grunder som orättvist och snårigt. De s k 3:12 reglerna , som innebär att fåmansbolagen träffas av strängare skatteregler när det gäller reavinster och skatt på utdelningen måste åtgärdas. En lösning som diskuteras i är att all utdelning i fåmansbolaget efter det att ägaren tagit ut en lön motsvarande ungefär vad en anställd i branschen tjänar beskattas som kapitalinkomst. Vi tycker att förslaget är värt att pröva också i . En sådan regel skulle kunna införas omgående, i avvaktan på en mer grundlig översyn av hela regelverket för fåmansbolagen. De små företagens och de nya företagens kapitalförsörjning är en ständig källa till problem. I synnerhet gäller detta riskkapital för mindre tillväxtföretag. En viktig orsak är att saknar en väl fungerande marknad för privat riskkapital. Olika försök har gjorts att kompensera detta med hjälp av offentliga satsningar, utan någon större framgång. Den viktigaste åtgärden är att avskaffa dubbelbeskattningen på aktier. Dessutom måste skatten på risksparande (förmögenhetsskatten) sänkas och avskaffas. Vi vill också utreda lättnader i bolagsskatten för tillväxtföretag. För nya snabbväxande företag borde möjligheterna att använda egna vinstmedel för expansionen kunna öka. bromsas ofta denna möjlighet av stora skattebetalningar. En utredning bör syna om inte företag kunde få uppskov med bolagsskatten så länge ägaren avstår från utdelning och vinsten således helt återinvesteras i företaget. Utformningen av skattereglerna för tjänstebilar har blivit mycket olycklig. Det visar sig att reglerna varken är lämpliga från miljösynpunkt, eftersom skatten när tjänstebil är löneförmån i alltför hög grad tas ut som ett fast belopp oberoende av körsträcka, eller från synpunkten att bilen för många yrkesutövare är en arbetslokal. Vi anser att reglerna måste göras om och begär ett förslag från regeringen som utgår från ovan nämnda synpunkter. En naturlig del i ett dynamiskt näringsliv är att företag både föds och dör. Genom konkurser avvecklas olönsamma företag och kapitalet kan lösgöras och användas någonstans där man får mer nytta för pengarna. Tyvärr händer det också att i grund och botten livskraftiga företag tvingas i konkurs helt i onödan. Genom att förändra förmånsrättsordningen vill vi ge kreditinstituten ett starkare intresse att medverka till rekonstruktion snarare än konkurs. Många mindre företag upplever administrationen kring den egna verksamheten som alltför omfattande. Regler, förordningar, deklarationer och ständigt ökande krav på uppgiftslämnande till myndigheter ställer stora krav på kunskaper hos företagaren. Det omfattande uppgiftslämnandet och redovisandet kan också lätt uppfattas som ett slags misstroende mot företagarna. Vi vill tillsätta en ny med uppgift att granska, slopa eller förenkla varje blankett som företagare är skyldiga att fylla i. En förutsättning för att den skall lyckas är att kommissionens arbete ges en väsentligt högre politisk prioritet än vad som varit fallet. När regeringens småföretagardelegation velat få förslag på förenklingar från departementen har flera, bl a , inte ens brytt sig om att svara! behöver fler entreprenörer och växande företag. Då måste det också bli lättare att bli sin egen. Den avskräckande effekten av omfattande administrativt arbete, myndighetskontakter m.m ska inte underskattas när det gäller unga människors vilja att välja eget företagande framför anställning. Många goda företagsidéer stupar på att skattemyndigheten inte beviljar F-skattsedel. Kriterierna för avslag på en ansökan sammanfaller dessvärre med kännetecknen på en enmansföretagare i tjänstesektorn. Man bör t ex inte ha varit anställd hos uppdragsgivaren tidigare, man bör inte bedriva verksamhet av allmän karaktär, man får inte använda uppdragsgivarens utrustning, osv. Regeringen flaggar i höstbudgeten för någon form av översyn. Den har resulterat i en lagrådsremiss, där de konkreta förslagen till förbättringar dessvärre lyser med sin frånvaro. anser att det vore mycket enkelt att låta människor själva avgöra om de bedriver näringsverksamhet eller är uppdragstagare. Alla som vill ha F-skattsedel borde få en, såvida de inte har näringsförbud. Konstigare än så bör det inte vara. Varför skall skattemyndigheten överpröva affärsidéerna?