mot · GL02Sk327 · 1997-10-06 00:00:00 — Möjligheten att i liten skala och med små risker, vid sidan om ordinarie arbete, kunna starta en verksamhet är betydelsefull för svenskt nyföretagande och därmed för tillskapande av nya jobb. Innovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor export av patent och uppfinningar som istället exploateras i andra länder. vill öka exploatering och produktion av patent och uppfinningar i och föreslår därför att royaltyinkomster befrias från skatt . Beräknat inkomstbortfall blir . 4.1.4 Återgång till tidigare momsredovisningsperioder En åtgärd som vittnar om bristande förståelse för företagandets villkor är beslutet att tidigarelägga redovisnings- och betaltidpunkterna för moms från den 5:e i andra månaden till den 20:e efter redovisningsperioden. Åtgärden försämrar företagens likviditet. Det måste dessutom anses principiellt felaktigt att man ska betala moms för varor eller tjänster innan man själv fått betalt av kunderna. Den genomförda återställaren av momsperioden gäller endast för företag med en årsomsättning . Vi föreslår en återgång för samtliga företag till de tidigare reglerna för momsinbetalning. Inkomsterna beräknas minska med 1998, 1999 och 2000. Alla typer av arbetsgivaravgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt som driver upp lönekostnaden. En allt högre lönekostnad försämrar näringslivets konkurrenskraft med omvärlden och minskar därmed sysselsättningen i . Därför vill hålla nere arbetsgivaravgifter och löneskatter. avvisade regeringens förslag om förlängd arbetsgivarperiod vid anställdas sjukdom från 14 . avvisar av principiella skäl denna lönekostnadshöjning. Den leder till ett hårdare klimat på arbetsmarknaden och till färre jobb. Arbetsgivarna har i och med det ökande ansvaret varit angelägna om att bara anställa arbetskraft som inte antas bli sjukskriven i någon större omfattning. Därmed har arbetsmarknaden hårdnat för äldre och de som har en sjukdomshistoria som kan avskräcka arbetsgivaren. Det är inte heller riktigt att företagen ska fungera som försäkringsbolag. Risktagandet för framförallt de mindre företagen har ökat dramatiskt vilket regeringen och borde ha insett och avstått från att driva igenom fördubblingen av arbetsgivaransvaret i sjukförsäkringen. återställer regeringen sjuklöneperioden men den förlängda sjuklöneperioden har haft mycket negativa konsekvenser för företagarna och de arbetslösa. När regeringen återställer sjuklöneperioden innebär det att man erkänner att det var ett misstag att förlänga den. välkomnar en förkortat sjuklöneperiod, men inte det sätt som regeringen finansierar detta på, nämligen höjda arbetsgivaravgifter. Att ge med den ena handen och ta tillbaka med den andra ger inte de positiva nettoeffekter som behövs för att nya jobb ska kunna växa fram. Den beräknade skatteavvikelsen av sänkta arbetsgivaravgifter 1999 och 2000 är 610 respektive 830 och /år. Ett av de grundläggande problemen i svensk ekonomi har varit det negativa enskilda sparandet. Trenden har vänt men fortfarande finns all anledning att lyfta fram sparandets etik i den ekonomiska debatten. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till företagssektorn för att nyttiggöras till investeringar i näringslivet. Skattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. menar därför att dubbelbeskattningen på avkastning på aktier ska avvecklas helt för fysiska personer, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan inte långsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerar med. 4.3.2 Arvs- och gåvoskatt En översyn bör göras av arvs- och gåvoskattereglerna. Det är rimligt att företagsförmögenhet (arbetande kapital) i princip undantas från arvs- och gåvoskatt för att kunna hålla samman familjeföretag vid generationsskiften. 4.3.3 Minskad förmögenhetsskatt på aktier Regeringen har drivit igenom att A-aktier ska tas upp till noterat värde på grund av att latent skatteskuld inte längre ska beaktas vid värderingen. Det finns flera motiv till varför aktier vid förmögenhetsbeskattning inte ska tas upp till fulla värdet. Det främsta skälet är att det i kursen ligger en latent skatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljning som belastar aktierna. Det är orimligt att beskatta en skatteskuld. Regeringen har också skapat en skarp gräns mellan A-aktier som tas och aktier noterade på OTC- och O-listorna som är skattefria vid förmögenhetsbeskattningen. Lagrådet anser att förslagets konsekvenser kan te sig skäligen godtyckliga och att förslaget strider mot det grundläggande intresset att lika fall behandlas lika. Men regeringen har valt att bortse från Lagrådets invändningar. Den kostnad som förmögenhetsskatt på aktieinnehavet för med sig för aktieägarna leder till att växande företag undviker registrering och att företag vars aktier är registrerade på A-listan söker sig därifrån. Förmögenhetsskatten får en hämmande effekt på riskkapitalförsörjningen. har 20 företag flyttat från A-listan. I propositionen föreslår regeringen att värderingen av marknadsnoterade aktier sänks till av noterat värde. Andelar i aktiefonder tas också av noterat värde. O- och OTC-listorna förblir skattefria. anser att av noterat värde ska tas upp till beskattning. Minskade inkomster beräknas till ca . 4.3.4 Slopad sambeskattning på förmögenhet Sambeskattning av förmögenhet är det enda kvarvarande momentet av sambeskattning som finns i nuvarande skattesystem. Förmögenhetsskatten är på den del av den beskattningsbara förmögenheten som överstiger . Den skattepliktiga förmögenheten beräknas bl a gemensamt för makar som sammanbott större delen av beskattningsåret. Med makar jämställs de som utan att vara gifta bor tillsammans och har eller har haft barn eller tidigare varit gifta med varandra. Detta innebär att samboende utan barn inte sambeskattas. I praktiken innebär detta att två personer eller t ex ett samboende par utan barn kan förlora om de gifter sig. Detta är oacceptabelt. Makar och samboende måste beskattas lika när det gäller förmögenhet. anser i sin rapport till förenklingar i skattelagstiftningen (RSV Rapport 1995:10) att ett slopande av sambeskattningen av familjs förmögenhet skulle vara till stor fördel och innebära avsevärda förenklingar i de tekniska systemen. anser att sambeskattningen av förmögenhet ska slopas. För att delvis finansiera en slopad sambeskattning sänks gränsen för förmögenhetsskatt från till . Kostnaden beräknas netto till för och . 4.3.5 Höjd avdragsrätt på pensionssparande Sparandet framställs ibland inte minst av företrädare för regeringen som ett betydande problem och en av orsakerna till djupet i den ekonomiska krisen och den höga arbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt. Individuellt sparande är en nödvändighet som statsmakterna på olika sätt ska premiera. Sparandenivån i har legat extremt lågt. Det privata sparandet har ökat, men ligger fortfarande inte särskilt högt, internationellt sett. Att spara i missgynnas av de skatteregler vi har. har regeringen på olika sätt visat sin inställning till sparande genom ytterligare skattehöjningar på olika former av sparande. Vår uppfattning är att det fordras ett individuellt sparande på en hög nivå för att ge den enskilde individen ett större handlingsutrymme och en ekonomisk buffert för oförutsedda händelser. De olika socialförsäkringssystemen är så generella att det inte går att i dessa täcka in alla individuella önskemål. Därför bör enskilda få möjlighet att genom långsiktigt sparande gardera sig mot inkomstbortfall eller för att göra en större investering. Möjligheten till enskilt långsiktigt sparande var också en förutsättning på vilken pensionsuppgörelsen vilar. Utan eget sparande blir de enskilda helt beroende av staten för sin trygghet vid sjukdom och ålderdom. Staten och kommunerna tillhör dem som förlorar om det enskilda sparandet minskar, då den enskildes kapacitet att klara oförutsedda utgifter minskar. Tillgången till riskkapital säkras genom ett högt sparande. En minskning av det inhemska långsiktiga kapitalet drabbar både svensk företagsamhet och staten med behov att placera omfattande lån. föreslår lägre beskattning på pensionssparande genom en höjning av avdragsrätten. För detta vill vi disponera i statsbudgeten för och 950 miljoner . 4.3.6 Avskaffad särskild löneskatt vill avskaffa den särskilda löneskatt som tas ut på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse. Kostnaden i budgeten blir 100 miljoner 1999 och . 4.4 Fler jobb i tjänstesektorn Tjänstesektorn bedöms vara den stora framtida tillväxtsektorn. Produktion och försäljning av tjänster kommer att få ett allt större utrymme i relation till varuproduktion och försäljning. För att detta skall ske måste den ekonomiska diskriminering som drabbar tjänsteföretag minska. Diskrimineringen består i att arbete generellt beskattas hårdare än kapital. Tjänsteföretagen har allmänt varit högre beskattade än industriföretagen . Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få stora effekter på antalet nya jobb. Ett ökat utrymme för tjänstesektorn är angeläget också ur resurshushållningssynpunkt. av allt arbete som utförs sker i hemmen. Hushållssektorn har alltså en stor potential vad gäller nya jobb. Genom de höga så kallade skattekilarna är den vita marknaden för denna typ av hushållstjänster i stort sett utplånad. Svartjobben inom sektorn är dock mycket omfattande. I syfte att möjliggöra för enskilda att köpa tjänster till hushållet och minska den omfattande förekomsten av svartjobb vill vi kristdemokrater införa en modell för hushållstjänster som prövats i . Systemet är permanentat . Genom direkta statliga bidrag till företag som säljer hushållstjänster till privatpersoner skapas en modell där den enskilde slipper ligga ute med stora pengar. Staten betalar tillbaka halva den debiterade kostnaden. På så vis återbetalar staten direkt hela skattekilen till hushållet. En utvärdering visar att varje återbetald timme inneburit en nettovinst för statskassan. Målsättningen när en dylik modell tas fram i måste vara att alla hushåll ska ha råd att köpa hjälp för de mest förekommande sysslorna i hemmet, liksom privat barnomsorg och privat hälsovård. Inte minst är detta en välfärdsfråga. Den danska modellen uppfyller detta krav. För större arbeten, av avgränsad och planerad karaktär, som underhåll, reparationer och renoveringar av huset, trädgården, bilen, tvättmaskinen eller installationsarbeten i hemmet borde en modell som tar sin utgångspunkt i det beprövade ROT-systemet kunna användas. Genom en kraftig skattereduktion som tar bort hela skattekilen skulle kostnaderna kunna reduceras för dessa tjänster riktade till hushållen och därmed stimulera till ökad sysselsättning och minskad svarthandel. En lämplig nivå för skattereduktionen skulle kunna vara av arbetskostnader . 4.4.2 Förmånsvärde på hemservice En tredje modell, som bör införas parallellt med de två ovan nämnda, är att utveckla formerna för hemservice som löneförmån. Det finns flera företag som erbjuder sina anställda en sådan löneförmån men där schablonbeskattningen ger orimliga effekter för den anställde. Det schablonmässiga förmånsvärdet sätts så högt att den anställde tvingas betala ca i skatt. Många tvingas därför tacka nej till den möjlighet som skulle kunna innebära en betydande förbättring av livskvaliteten, inte minst för dubbelarbetande småbarnsföräldrar. Detta som potentialen i en stor framtidsbransch inte utnyttjas. Istället blir det den svarta sektorn som växer. Det finns därför all anledning att se över nuvarande förmånsbeskattning. En parallell som kan dras är de regler som gäller för beskattning av bilförmån. Ovannämnda åtgärder för att öppna upp tjänsterna till hushållen skapar nya jobb och höjer den totala produktionen, men minst lika viktigt är att de introducerar tusentals människor in i företagandets villkor. Denna enklare form av företagande kan mycket väl bli den erfarenhet som tar bort de psykologiska hinder som bromsat många människor från att bli egna företagare. Kostnaden för staten (som tas upp på utgiftsområde 24) är beräknad till 250 miljoner 1998, 400 miljoner 1999 och 700 miljoner 2000. 4.4.3 Skattereduktion på byggnadsarbete på bostadshus () m.m. har i många sammanhang lyft fram behovet av att stimulera hushållens köp av renoverings-, underhålls- och reparationsarbeten. I jämförelse med regeringen vill vi dock se en bredare bas för stimulansåtgärder. Vi vill även ha en högre subventionsgrad än den regeringen föreslår i föreliggande proposition. Vår målsättning är att eliminera de skattekilar som gör det näst intill omöjligt för privatpersoner att köpa tjänster. En ytterligare skillnad med vårt förslag jämfört med regeringens är den tidsmässiga omfattningen och motivet för stimulansåtgärden. Regeringen är tydlig i att betona att detta är en konjunkturåtgärd i syfte att tillfälligt sänka arbetslösheten i en viss bransch. Vi för vår del menar att hushållssektorn har en stor potential som en framtida stor och arbetskraftsintensiv bransch. Förutsättningen för att denna näring skall växa sig stor och bli bestående är att reglerna får gälla permanent. Vi har i vårt budgetalternativ finansierat ett skattebortfall med utöver regeringens förslag , utöver regeringens förslag och mer än regeringens förslag . vill, förutom husrenoveringar av olika slag, i detta också inbegripa bilreparationer, större trädgårdsarbeten av anläggningskaraktär och olika installationsarbeten av till exempel vitvaror och datorer. För att ett hushåll skall välja att anlita någon med möjligheten till skattereduktion så måste denna reduktion vara så stor att det lönar sig bättre att köpa tjänsten än att utföra arbetet själv eller köpa tjänsten svart. Vi föreslår av detta skäl att skattereduktionen för ROT-åtgärder inom hushållssektorn skall vara av arbetskostnaden, dock högst . Därmed kan skattekilen för de flesta personer elimineras. 4.5 Skattebefrielse för individuella utbildningskonton Ökad personlig kompetens är helt avgörande för att ska kunna hävda sig på världsmarknaden med höga löner. Vi ska inte konkurrera med enkla produkter som kan framställas i andra länder. Istället är det genom en hög utbildningsnivå och avancerade produkter som kan ligga i utvecklingens framkant. Kompetens omfattar förutom formell utbildning också erfarenheter, praktiska färdigheter, personligt kontaktnät, personlighet och attityder. Det bör vara ett gemensamt intresse för arbetsgivare och varje anställd i företaget att utveckla medarbetares kompetens för att utveckla såväl företaget som den enskildes personliga kvalifikationer. Avdragsrätt föreligger för utbildning som arbetsgivaren initierar och betalar. anser att skattelagstiftningen bör medge möjlighet att med avdragsrätt sätta in medel på ett för arbetsgivaren och den enskilde gemensamt utbildningskonto. De belopp som genom förhandling förs upp på kontot skall enbart kunna användas för den enskildes egen kompetensutveckling. Med denna möjlighet är vi övertygade om att det gemensamma ansvaret och den individuella drivkraften skulle gynna alla parter. Kostnaden är beräknad till 1998, 1999 och 2000. Regeringen bör återkomma till med förslag till regler för ett system med utbildningskonton. 4.6 Skatteväxling för miljö och nya jobb 4.6.1 Skatteväxling för miljön och jobben Skatteväxling innebär sänkta skatter på arbete och höjda skatter på miljöfarliga utsläpp och ändliga resurser. Priset på arbete är högt i . Det gäller inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och moms på varor och tjänster. är kostnaden för att belasta miljön med miljöfarliga utsläpp relativt låg. Skatteväxlingsmodellen vill ta tillvara båda dessa fenomen . Genom att växla skatt på arbete mot skatt på miljöbelastning kan två viktiga mål nås ökad efterfrågan på arbetskraft och minskad miljöbelastning. Det är viktigt att konstatera att skatterna har höjts med netto sedan valet och att de miljörelaterade skatterna höjts med utan att motsvarande skatter på arbete sänkts. Därmed har utrymmet för skatteväxling givetvis begränsats. Det finns dock utrymme för att gå vidare, och utvecklingen i omvärlden kan vidga detta utrymme. För att åstadkomma en anpassning till kretsloppsprincipen föreslår vi att en avfallsskatt införs enligt tidigare presenterade förslag fr o m den 1/1 1998. Skatten ger netto ca . Regeringen har aviserat införandet av en avfallsskatt fr o m den 1/7 1998. Vi har i tidigare motioner föreslagit att skatten borde ha införts . Regeringen beräknar att avfallsskatten ska ge 350 miljoner . Inkomstförstärkningen blir därför engångsvis . 4.7 Sänkt skatt på arbete Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen om lika lön för lika arbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principen om lika inkomst oavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste fortsatt gälla. Den statliga skatten ska därför uppgå till och den så kallade värnskatten därmed slopas. Införandet av värnskatten är ett allvarlig brott mot skattereformen. avvisar regeringens aviserade förslag om att behålla en statsskatt på för månadsinkomster efter 1998. Värnskatten skulle enligt regeringspartiet bidra till att minska arbetslösheten men Socialdemokraterna har bevisligen totalt misslyckats med att få ned arbetslösheten. Pengarna från värnskatten går inte direkt till de arbetslösa. De kan fritt användas av politiker till de områden som de anser är viktiga för stunden. Detta är ytterligare ett bevis på att det inte är någon bra idé att försöka öronmärka skatter. vill avskaffa värnskatten men slopa grundavdraget vid den statliga inkomstbeskattningen. Detta sänker skattetrycket och marginalskatten. Kostnaden beräknas till . 4.7.2 Nej till höjd marginalskatt Regeringen föreslår en begränsad uppjustering av skiktgränsen från . vilket innebär att skiktgränsen för statlig inkomstskatt blir . Det innebär att fler människor kommer att betala en statlig inkomstskatt på 1998 än 1997, som de som redan nu befinner sig över gränsen måste betala mer . Det drabbar arbetstagare, främst tjänstemän, med måttliga inkomster som kommer att få betala statlig skatt, som personer som redan nu ligger över gränsen får minskad disponibel inkomst. Både förslaget om att enbart justera upp skiktgränsen av inflationen och det faktum att värnskatten uppenbarligen kommer att permanentas går stick i stäv med skattereformen. avvisar regeringens aviserade förslag om att behålla en statsskatt på för månadsinkomster efter 1998. anser att skiktgränsen ska räknas upp av inflationen från och med . Ungefär lika många människor kommer därmed att betala statsskatt 1998 som 1997. Statens intäkter minskar med ca 1998 och . Egenavgifter bör användas för att finansiera delar av exempelvis sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen. Det är dock av stor betydelse att effekterna ur fördelningspolitisk synvinkel belyses av det samlade uttaget av kommunalskatt, statlig skatt och egenavgifter. Egenavgifterna är mer kännbara för personer som har lägre inkomst på grund av en lägre avdragseffekt. De mycket kraftiga höjningar av egenavgifter som den socialdemokratiska regeringen föreslagit innebär också att kommunernas och landstingens skattebaser krymper. Kommunerna och landstingen förlorar skatteintäkter i storleksordningen 1998 beroende på att egenavgifterna är avdragsgilla. Även dessa effekter måste beaktas vid höjning av egenavgifterna. Genom egenavgifterna får allt färre människor möjlighet att leva på sin egen inkomst. Marginalskatterna närmar sig nu de som gällde före den stora skattereformen. De som bara betalar kommunalskatt får en marginalskatt på medan de som också betalar statlig skatt hamnar på . betalar den som tjänar före avdrag. Efter avdrag blir nettokostnaden ungefär densamma för löntagaren som tjänar som för den som tjänar . Avdragsrätten gör att den som bara betalar kommunalskatt (inkomster på högst ) betalar en större del av egenavgiften själv än den som har högre inkomster. Egenavgifterna är dåliga ur fördelningspolitisk synpunkt. Regeringen föreslår förändrade avgiftsnivåer för att uppnå balans mellan inkomster och utgifter i sjukförsäkringssystemet som den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift omvandlas till en allmän pensionsavgift. avvisar detta förslag. Riksdagsbeslutet om ett reformerat ålderspensionssystem var unikt. Den politiska enigheten över parti- och blockgränser var ovanlig. Efter riksdagsbeslutet tillkallades den så kallade Genomförandegruppen. Den skulle vårda fempartiöverenskommelsen. Enigheten var en förutsättning för systemets trovärdighet. Överenskommelsen innebär att ingen del i uppgörelsen kan ändras utan att alla fem partier är överens. Därför är det mycket olyckligt att regeringen lägger fram ett förslag om förändrade avgiftsnivåer utan att ha förankrat det hos de fem partierna. Med ett sådant agerande bryter Socialdemokraterna mot pensionsuppgörelsen ingen del kan ändras utan att alla fem partier är överens. avvisade av egenavgiftshöjningen 1997. Dessutom vill vi nu sänka egenavgifterna med , det vill säga totalt . Detta innebär att kommunsektorns skatteintäkter ökar med jämfört med regeringens förslag. Kostnaden för staten beräknas uppgå till och vardera 1999 och 2000. Regeringen föreslår att reseavdraget höjs per mil för resor mellan bostaden och arbetsplatsen med egen bil. Avdraget för kostnader för egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet höjs också per mil. De nya reglerna tillämpas vid taxering. höjs gränsen för att få rätt till avdrag för kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen från till . tillstyrker att reseavdraget höjs . avvisar dock den höjda gränsen för att få avdrag och håller därför fast vid den nuvarande gränsen på . En höjning av gränsen skulle missgynna kollektivresenärer och de som har relativt korta resor med egen bil till arbetet. Kostnaden beräknas till 330 miljoner och . 5 Sänkt skatt på boende 5.1 Regeringens politik angående fastighetsskatten Utformningen och nivån på fastighetsskatten spelar en stor roll för många människor. Det gäller småhusägare, bostadsrättsägare och hyresgäster. har vid sidan av världens högsta skatter och har den i särklass hårdaste beskattningen på boendet i hela världen. I de europeiska länderna är momsen lägre, försäljningsskatten (reavinstskatt) är mycket sällsynt och fastighetsskatten är mycket begränsad vissa länder har över huvud taget ingen fastighetsskatt. Det innebär att boendekostnaderna som procentuell andel av hushållens disponibla inkomster i de europeiska länderna i genomsnitt var . Det ska jämföras med . Statens intäkter och kostnader för boendet genomgår dramatiska förändringar . Statens nettokostnader för boendesektorn har varit stora men förändras detta faktum snabbt. Ökade intäkter, bland annat fastighetsskatt, moms på byggande och sjunkande kostnader för räntebidrag gör att statens netto för boendet blir positivt. Vi kristdemokrater konstaterar att Egen härd är guld värd för staten. Den post på utgiftssidan i budgeten som sjunker är räntebidragen. Prognosen är att de sjunker från 20 miljarder till 1998 enligt . Det är orimligt att staten tar in ökade skatter på boendet när statens kostnader för räntebidrag minskar. Fastighetsskatten borde istället sänkas i samma takt som räntebidragen försvinner. Fastighetsskatten är en skatt på en inkomst som inte finns, vars enda syfte är att förstärka statens finanser. Den drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga, tvärt emot den skatteprincip som borde gälla i : skatt efter bärkraft. Fastighetsskatten hotar till och med äganderätten om man inte har råd att betala.