mot · GL02Kr270 · 1997-10-06 00:00:00 — Något underlag för att bedöma hur stora dessa kostnader är står inte till buds . Frågan om förslag till ekonomiskt stöd av elektroniska medier bör därför utredas. En av de riktigt kontroversiella delarna av slutsatser är diskussionen kring kommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet. anser att reklamindustrin medför många problem. Reklambaserade TV- och radiokanaler tvingas nå en så stor publik som möjligt, vilket ofta medför att programutbudet blir allt snävare och bara rymmer det som kan tänkas intressera många, vilket i sin tur naturligtvis hotar det mångkulturella samhället. Vi vill därför bevara och icke-reklamfinansierad som ett komplement till kommersiella stationer. Att reklam riktad till barn ska vara förbjudet anser vi vara en självklarhet då de kan ha extra svårt att värja sig mot reklamens budskap. 32 Kyrkan och kulturarvet Den har under århundraden byggts upp av det svenska folket och de skatter man betalat. kyrkobyggnader är kulturminnesmärken och speglar en del av det svenska samhällets framväxt. Det är av yttersta vikt att det historiska och kulturella arv som förmedlas genom dem bevaras till kommande generationer. Genom religionsfrihetens gradvisa införande har kyrkans ställning som en nationell enhetskyrka upphört, men även efter det att kyrka och stat skiljs åt finns en distinkt skillnad mellan och olika frikyrkor i det att kyrkan måste förbli öppen för alla, förbli en folkkyrka. För att uppfylla detta uppdrag anser att kyrkan i större utsträckning måste hållas öppen för alla för den trosvisse likaväl som för den sökande för gudstjänst men också som mötesplats mellan människor och mellan den enskilda människan och hennes tro. Kyrkolokaler erbjuder också ofta förnämlig akustik och passar därför utmärkt som konsertlokaler. För innebär en kyrka öppen för alla också att alla, dvs kvinna som man, skall kunna avlägga prästexamen och få tjänst som präst. Vi ser allvarligt på det förtryck mot kvinnopräster som fortfarande förekommer runt om i landet. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande skrämmande hög, med den bakgrunden är ungdomarnas möjligheter till att skapa en aktiv fritid oerhört viktig. Olika föreningar fyller här stor funktion och skall naturligtvis stödjas till att genomföra olika aktiviteter, men får man inte glömma alla de ungdomar som av olika anledningar inte väljer att engagera sig i föreningslivet. Nya trender kommer och går och institutionalisering av verksamheter kan därför leda till att intresset för en aktivitet börjat avta när dess former väl anpassat sig till de krav som ställts för att få stöd. En ökad andel stöd riktade till enskilda projekt, t ex ett livespel, skulle öka flexibiliteten och ungdomarnas möjlighet till egna initiativ, inte minst som ungdomar kan uppleva det krångligt att bilda formella organisationer. Ungdomar tar allt tidigare del av det offentliga livet, ofta genom engagemang i enskilda sakfrågor, däremot har engagemanget i politiska ungdomsförbund minskat drastiskt. Dagens system med fyraåriga valperioder gör att en del är nästan innan de får rösta . tycker det är på tok för gammalt och vill därför sänka rösträttsåldern till såväl i kommun- och landstingsval som i riksdagsval. En sänkt rösträttsålder har också förespråkats av i rapporten väg till vuxen och av (C1995:2) i dess slutbetänkande. Skulle ändå inte samla majoritet för en sänkt rösträttsålder föreslår i andra hand att rösträtten skall vara kopplad till kalenderår, så att röstberättigad är den som fyller valåret. medborgare har en unik möjlighet till ett rikt friluftsliv tack vare våra vidsträckta skogar och marker, men också tack vare vår allemansrätt, som garanterar var och en möjlighet att kunna ta sig fram på andras mark. Rätten finns inte reglerad i lag och riskerar därför att urholkas, i synnerhet efter vårt medlemskap i , då EU saknar tradition av allemansrätt. För att undvika detta vill garantera allemansrätten i grundlag. En växande sektor är turistfirmor som tjänar pengar på allemansrätten, t ex genom att arrangera forsränning. För att hindra att sådant kommersiellt utnyttjande av allemansrätten blir ett problem anser vi att lagen skall skrivas så att allemansrätten endast gäller för privatpersoner och att kommersiellt nyttjande beläggs med anmälningsplikt. Kostnaderna för friluftsliv är mycket låga per person. För att bättre kunna erbjuda alla från familjer med barn till handikappade eller äventyrare möjligheter till ett aktivt friluftsliv anpassat efter de egna förutsättningarna måste olika friluftsanläggningar anpassas till olika nivåer. anser att friluftsanläggningar i stor utsträckning också skall användas för att väcka intresse för natur- och miljövårdsfrågor och för att koppla naturupplevelser och rekreation till kretsloppstänkande och budskap om det ekologiska systemet. Människan måste leva i samklang med naturen. Vi menar att om naturen exploateras hur som helst bryts också människans självkänsla ner; respekt för naturen är detsamma som respekt för människan. Kulturpolitiken bör främja ett personligt ansvarstagande för naturens helhet så att ett ekologiskt medvetande kan uppnås. vill därför komplettera de kulturpolitiska målen med en ny målsättning med följande eller motsvarande innebörd: att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar samt att visa på en långsiktigt hållbar livsstil med minskat beroende av myndigheter och snävt marknadstänkande. Idrottsrörelsen är den största folkrörelsen i vårt land. anser att det är viktigt att idrotten behåller karaktären av bred folkrörelse och ser fram mot och hoppas den skall leda till att resurser omfördelas till breddidrotten. De flesta stora investeringar som gjorts har framför allt gynnat typiska pojkidrotter. anser därför att framtida investeringar i första hand ska inriktas mot typiska flickidrotter, som t ex ridsport. Allmänheten måste garanteras tillgång till olika former av idrottsanläggningar, inte minst finns behov av anläggningar och gräsplaner i närheten av bostadsområden för spontan motion, lek och idrott. Miljöaspekter måste dock naturligtvis alltid beaktas, inte minst som stora idrottsanläggningar ofta också är stora energikonsumenter och även i övrigt har stor miljöpåverkan. Idrott och friskvård ska gå hand i hand. Det finns också ett klart samband mellan fysisk och intellektuell utveckling. För tre av tio elever är skolidrotten den enda organiserade motionsverksamhet de deltar i, därför är skolans idrottslektioner av oerhörd vikt. Vi är därför positiva till att antalet idrottstimmar nu ökar. Utöver idrottens betydelse för hälsa och friskvård måste tyvärr också problem som skador, doping och utslagning poängteras. Det är därför viktigt att, fram för allt, ungdomsidrotten inte är ensidig eller elitistisk. går utvecklingen åt fel håll då breddidrotten tappar utövare. Då det är i åldern 1318 som ungdomar i regel tappar intresset för idrott anser att det är där de största ekonomiska satsningarna behöver göras. kan , , inte granska hur väl idrottspolitiska mål uppfylls eftersom RF, som fördelar medlen, inte är en myndighet utan en ideell förening. anser att RF ska fortsätta fördela medlen, men att avtal skall reglera så att RRV får titta på RF:s interna material. Turismen är världens största och mest expansiva näring. Enligt var den svenska turistnäringens exportvärde 1995 och totalt omsätter turistnäringen drygt 100 miljarder. Turistnäringen är väldigt arbetsintensiv och sysselsätter ca 134 500 människor. utgörs alltså endast av turismen i av utländska besök, denna siffra har potential att öka väsentligt. Men en ökande turism får inte innebära att natur- och kulturvärden exploateras ovarsamt. ståndpunkt är att en ökad turism tvärtom inte bara ger möjlighet till, utan måste gå hand i hand med, aktivt bevarande av natur- och kulturvärden. Därför anser vi också att turismfrågor hör hemma i kulturutskottet snarare än i näringsutskottet, och vill vid nästa omorganisation flytta dem dit. 37 Uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor Regeringen föreslår att skall anslås till de stora verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. ifrågasätter om detta anslag verkligen är väl använda pengar och anser att det i vilket fall inte är rimligt att verksamheten skall belasta kulturutskottets, i sammanhanget, marginella budget och avslår regeringens förslag. 38 Budgetförslag för utgiftsområde 17 Förslag till anslag 1998 och beräkningar 1999 och 2000, milj. kr Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel Bidrag till , Operan, Dramatiska teatern, och Svenska Rikskonserter Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till regional biblioteksverksamhet Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Arkivet för ljud och bild Bidrag till regional arkivverksamhet Bidrag till kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till regionala museer Bidrag till vissa museer Stöd till icke-statliga kulturlokaler Utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av TV-sändningar mellan och Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Bidrag till vissa handikapp-åtgärder inom folkbildningen Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Bidrag till allmänna samlingslokaler Nytt anslag: Stöd till demokratiutveckling Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 17 enligt förslag i tabell under avsnitt 38, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 17 enligt tabell, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte göra de nedskärningar i den gemensamma budgeten för regional teater-, musik- och museiverksamhet som regeringen föreslår för att kunna omfördela medel till riktade stöd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alltid ge löne- och kostnadsutvecklingskompensation i anslagen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att redovisa de nationella institutionernas hyror separat, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att upprätta tydliga etiska regler för kultursponsring, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att även enskilda projekt skall vara berättigade till bidrag från , om ansökan i övrigt uppfyller villkoren, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Stiftelsen generellt skall skattebefrias,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att organisera Framtidens kultur under , att hos regeringen begär en utredning av effekterna på de bidrag Framtidens kultur delar ut, att begär att regeringen skall återkomma med ett förslag på ett generellt konstnärstillägg, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla skall ha förslagsrätt till de nämnder som beslutar om bidrag och ersättningar för konstnärer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att centrumbildningarnas betydelse för kulturarbetarnas möjligheter till arbetstillfällen belyses i kommande proposition om konstnärernas ekonomiska villkor och att de i vårpropositionen ges ekonomisk förstärkning, att hos regeringen begär en utredning kring centrum för rådgivning för dansare som står inför yrkesbyte,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kassettskatt där viss procent av inkomsterna fördelas av staten efter kulturpolitiska mål,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till länsmusiken under anslag B 2, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att endast ta beslut om 1998 års anslag till länsmusiken, att begär att regeringen återkommer med förslag till lag som garanterar den kommunala musik- och , att begär att regeringen återkommer med en kartläggning av musikliv, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till Svenska rikskonserter under anslag B 1, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till lokala musikarrangörer under anslag B 3, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge musik- och dansteater ett permanent nationellt uppdrag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilt beakta musik- och dansteater under anslag B 2, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till under anslag B 3, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till Marionetteatern under anslag B 3, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att anslaget till de fria teatergrupperna i huvudsak används till årliga verksamhetsbidrag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att eventuella överskott skall fonderas så att en buffert finns mot framtida underskott, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till Samisk teater under anslag B 3, att begär att regeringen återkommer med en kartläggning av barn- och ungdomsteater, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till Forum för världskultur under anslag B 1, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kan ingå som scen för Forum för världskultur, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i den kommitté som tillsätts för Forum för världskultur ingår representanter för det fria kulturlivet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konstnärlig ledare för för världskultur, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en prioriterad uppgift för skall vara att aktivt bevara de språk som talas i , att begär att regeringen ger tilläggsdirektiv till pågående bokutredning om effekterna av en sänkt eller avskaffad bokmoms,1 att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av bibliotekslagen att avgiftsfria lån kan garanteras, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i ökad omfattning involvera fastighetsägare, brukare och allmänhet i Statens konstråds införskaffande av offentlig konst, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till kollektivverkstäderna inom anslag D 5, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilt beakta under anslag A 3, att begär att regeringen överväger att omfördela medel från utgiftsområde 16 till forskning kring folkbildning,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låta anslaget Stöd till demokratiutveckling ligga kvar inom utgiftsområde 17, att begär att regeringen återkommer med förslag till tillägg i liknande det som gjorts i , där kommuner kan stoppa planer för hus som inte är vackra nog,4 att beslutar att av den totala investeringskostnaden avsätts till estetisk utsmyckning vid infrastruktursatsningar, som byggande av vägar och broar, och vid all ny- och ombyggnad av offentliga lokaler, hyresbostäder och bostadsrätter som stöds med någon form av statligt stöd,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att beslut rörande anslaget till icke-statliga kulturlokaler flyttas från till , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vidga begreppet icke-statliga kulturlokaler i anslagsområde H 5, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medel överförs från arbetsmarknadsområdet till utgiftsområde 17 under anslag H 5,3 att begär att regeringen ger i uppdrag att ge ökat stöd till dem som vill ansöka om EU:s bidrag till bevarande av odlingslandskapets kulturvärden,4 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medel överförs från arbetsmarknadsområdet till utgiftsområde 17 under anslag G 1, för stöd till bygghyttor,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fristående arkeologers möjlighet att få uppdrag, att begär att regeringen utreder effekterna av en separation av dubbla uppgifter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel till projektering kring ett kvinnomuseum inom anslag H 4, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel till projektering kring ett filmmuseum inom anslag H 4, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisationen av ett etnografiskt centralmuseum, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidragssystemet för regionala museer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om auktionsförfarandet av radiofrekvenser,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om parallella analoga och digitala TV-sändningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att överskottet på rundradiokontot används för digital utveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att komplettera TV-sändningarna med nordisk TV,5 att begär att regeringen i vårbudgeten återkommer med förslag hur UR-Arena kan finansieras, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att arbetar internationellt för att få till stånd regler som gör det möjligt för konsumenterna att köpa enstaka kanaler,6 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om producentansvar för elektronikprodukter,7 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reklam riktad till barn,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorisk kontroll av videogram,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att arbetar internationellt för att begränsa mediavåldet med hjälp av s.k. V-chips,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att frikoppla från SVT,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvecklingsfond för svensk film, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en 18-årsgräns för grova våldsfilmer,5 att hos regeringen begär förslag till lag om varudeklaration över filmers våldsinslag,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av konsekvenserna av en mervärdesskatt på entréavgifter till biografföreställningar, att hos regeringen begär en utredning av ekonomiskt stöd till elektroniska medier,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allmänhetens tillgänglighet till kyrkolokaler,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökad andel stöd till ungdomar som driver enskilda projekt, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sänka rösträttsåldern till ,5 att vid avslag på yrkande 73 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att koppla rösträttsåldern till kalenderår,5 att begär att regeringen återkommer med sådant förslag till grundlagsändring att allemansrätten tryggas,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att koppla naturupplevelser och rekreation till kretsloppstänkande och budskap om det ekologiska systemet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att komplettera de kulturpolitiska målen med följande eller motsvarande innebörd: att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar samt att visa på en långsiktigt hållbar livsstil med minskat beroende av myndigheter och snävt marknadstänkande, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att rikta framtida idrottsinvesteringar i första hand mot typiska flickidrotter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att rikta de största ekonomiska satsningarna på idrott för ungdomar i åldern , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reglera avtalen med RF så att RRV får ta del av RF:s interna material, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att turism måste underställas bevarande av natur- och kulturvärden,8 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vid nästa omorganisation flytta turismfrågor från näringsutskottet till kulturutskottet.5 1 Yrkandena 8, 15 och 35 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 14 hänvisat till AU. 3 Yrkandena 40, 46 och 48 hänvisade till FiU. 4 Yrkandena 42, 43 och 47 hänvisade till BoU. 5 Yrkandena 55, 58, 6265, 67, 68, 70, 71, 7375 och 82 hänvisade till KU. 6 Yrkande 60 hänvisat till LU. 7 Yrkande 61 hänvisat till JoU. 8 Yrkande 81 hänvisat till NU.