mot · GL02N274 · 1997-10-06 00:00:00 — 5.2 Det ska vara enkelt att starta och driva företag Företagande handlar om att kreativitet måste frigöras, om att människor ska våga förverkliga sina idéer, våga språnget att starta eget, utvidga, ta risker och nyanställa. Om detta ska ske måste attityderna till företagande och företagare förbättras. Samhället måste aktivt verka för att skapa positiva attityder och ge kunskap om företagande. Politiker, skolor, företagare, organisationer och enskilda har ett ansvar för detta. I regeringen borde ingå en särskild småföretagarminister för att tydliggöra vikten av ett ökat och väl fungerande småföretagande. Små företag har inte samma möjligheter som stora företag att avsätta personella resurser för administration och byråkrati. Den mångfald av myndigheter och institutioner som handhar olika frågor som berör företagen skapar ofta en känsla av byråkratiskt krångel hos småföretagaren. Detta avskräcker många från att våga sig på företagande. Arbetet med att inventera och kartlägga vad som upplevs som byråkratiskt krångel och finna former för att minska detta bör fortsätta och intensifieras. De myndigheter, institutioner och organisationer som på olika sätt handhar företagarfrågor bör ses över. Det är angeläget att hitta former för att samordna de olika verksamheterna på ett sätt som dels förenklar för företagen, dels kan innebära rationaliseringar och effektiviseringar av olika former av stöd. Målsättningen borde vara att endast ha en instans att vända sig till när en person vill starta ett företag, så kallade one-stop-shop, enligt exempelvis den modell som finns i . En särskild instans för fortlöpande avreglering och förenkling bör tillskapas. Dit ska man också kunna vända sig med synpunkter omkring regelverk och förordningar. Regelverket måste förenklas för den enskilde företagaren. Den avregleringsdelegation som tillsattes under den förra mandatperioden bör slutföra sitt arbete. Varje departement bör vid lagstiftningsärenden undersöka vilken effekt lagen kommer att ha för företagandet. Många av de lagar, förordningar, avtal och andra regler som styr näringslivet och arbetsmarknaden är anpassade till de stora och multinationella företagen. Den skillnad som finns mellan stora och små företag avseende exempelvis organisation och flexibilitet måste avspeglas även i regelverken. Enligt The UNICE (den europeiska industri- och arbetsgivarorgansationen) Regulatory Report är regleringar ett stort hinder för svenska företags möjlighet att förbättra sin konkurrenskraft. De områden som anses ha mest negativ effekt är skattelagstiftningen och andra administrativa regleringar, arbetsrättslagstiftningen och miljölagstiftningen. För att förbättra miljölagstiftningen efterfrågar företagen bättre europeisk harmonisering och bättre kvalité. Vi kristdemokrater anser att en stark miljölagstiftning är nödvändig. För arbetsmarknaden önskar företagen mindre lagstiftning. För skatter och administration önskar man mindre lagstiftning med bättre europeisk harmonisering. Lagstiftning kring tekniska standarder och skydd för patent anses tvärtom ha en positiv inverkan. För att starta ett företag är det närmast ett villkor att man har en s.k. F-skattsedel. F-skattsedeln visar att man verkligen driver ett företag och att man själv är ansvarig för skatter och avgifter. När man startar ett företag gör man en ansökan om F-skattsedel hos skattemyndigheten, som gör en prövning. undersöker om man verkligen avser att driva näringsverksamhet. Man tvingas då visa att man har flera uppdragsgivare och att man har gjort investeringar i det nya företaget. Det finns många exempel på företagare som fått nej på tvivelaktiga grunder. Det kan inte anses rimligt att kräva att man ska ha flera uppdragsgivare. kan fungera väl på alla sätt trots att man bara har en enda kund. Kravet på investeringar kan också på goda grunder ifrågasättas. Det finns många exempel på företag som väl kan bedrivas utan omfattande eller ens några materiella investeringar. Från kristdemokratiskt håll anser vi att principen ska vara den att F-skattsedel ska utfärdas om inte den sökande har näringsförbud. Det ska också åligga skattemyndigheten att dra in F-skattsedeln om det upptäcks att den skattskyldige missbrukar den. 5.6 Långsiktigt risktagande spridning av risker Det privata direkta ägandet bör stimuleras och gynnas, framför institutionellt eller statligt ägande. Statlig kapitalförsörjning till företag via eller Industrifonden finns som en ytterligare kapitalkälla. Lokala börser kan vara ett sätt att sprida och öka det privata ägandet. Transaktionskostnaderna mellan lokala investerare och lokala företag kan därmed minska. För att öka företagens möjlighet till kapital och sprida riskerna för detta skulle man kunna inrätta ett lånegarantisystem enligt amerikansk modell. Målet för garantin borde vara företag i expansions- eller förnyelseskeden, som inte kan erhålla lån på rimliga villkor. Syftet är att underlätta för småföretag att få lån i bank genom att ett kreditförsäkringsbolag ställer garanti för lånet. Lägre ränta och längre löptider på lånen ger bättre förutsättningar för expansion och räcker till att finansiera garantiavgiften till staten. Staten borde initialt tillskjuta kapital i kreditförsäkringsbolaget. En garantipremie skulle betalas som avgift för garantin. Garantin skulle förmedlas via bankerna. I beräknas kreditförlusterna endast till . En spridning av ägandet i det svenska näringslivet ger ett nära deltagande i den privata sektorns och företagens utveckling. Vid utförsäljning av statligt ägda företag bör allmänheten och de anställda i företagen vara en viktig målgrupp. Kopplingen måste bli mera tydlig mellan att det som är bra för företagen också är bra för framtid. Det privata sparandet i aktier bör gynnas så att ägandet blir attraktivt och långsiktigt. 6 Företag måste ha god tillgång till kapital För att möta ett ökat nyföretagande måste tillgången på riskkapital öka. Speciellt måste de onoterade, mindre och nya företagens finansieringsbehov säkras. Soliditeten, andelen eget kapital, i små företag är fortfarande än i stora företag. Bland företag med mellan 5 och 19 anställda har nästan hälften av företagen en soliditet . För företag med fler än 200 anställda är motsvarande tal . Verksamhet i små företag bedöms generellt som mer riskfyllda. Särskilt kunskapsintensiv verksamhet präglas av högt risktagande. Dessa företag äger inte sitt viktigaste kapital, kunskapen hos sina anställda och har stor andel immateriella tillgångar. Ju större risk en verksamhet innebär desto högre måste soliditeten i företaget vara för att expansion och tillväxt ska ske. Den låga soliditeten i de små företagen måste, för att nyinvesteringar ska ske, kompenseras genom ett ökat externt kapital: lån eller riskkapital. Bristen på kapital i små företag beror till stor del på att de och deras ägare varit och är skattemässigt missgynnade jämfört med ägarna till stora företag. På grund av den lägre soliditeten har man haft svårt att få banklån. Därutöver har de små företagen haft brist på ägarkapital, bland annat beroende på en dålig marknad för placeringar i små och onoterade företag samt att det för privatpersoner ofta tett sig mer lönsamt och riskfritt att investera sina pengar i bank eller obligationer. Den så kallade dubbelbeskattningen har också fått negativa konsekvenser för företagens riskkapitalförsörjning. 6.1 Ta bort dubbelbeskattningen Risksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandet och sparande i obligationer. Avkastningen på det riskbärande egna kapitalet i aktiebolag beskattas medan avkastningen på riskfritt sparande beskattas . En allvarlig effekt av dubbelbeskattningen är att vinster i företagen inte delas ut till de enskilda aktieägarna så att vinster kan strömma över till nya företag där de skulle kunna skapa investeringar och nya jobb. Därmed försvåras det annars naturliga flödet från stagnerande företag och branscher till mer framtidsinriktade. 6.2 Återgå till gamla regler för momsredovisning Principen för företagens momsredovisningar måste vara att kunderna hunnit betala in momsen till leverantören innan den sänds in till staten. Den försämring som de nya tidpunkterna för momsredovisning innebär måste bort. Reglerna innebär svåra likviditetsproblem för många företag. Företagen har i praktiken förvandlats till genom att de ofta hamnar i en situation där de måste göra momsinbetalningar på intäkter som de ännu inte erhållit. Detta är en klart tillväxthämmande och oetisk åtgärd. 6.3 Stimulera privatpersoner att investera En väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretag behöver en stor andel privata finansiärer. Dessa är vanligtvis mer riskvilliga än andra finansiärer och är därför särskilt viktiga med behov av strukturell förnyelse. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta risker vid företagsetableringar, vilka innebär stora investeringsrisker. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretag är av dessa skäl viktiga. Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gälla investeringar upp till en nivå av . Skattereduktion ska medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska vara permanent. Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag. 6.4 Sparande bör uppmuntras Sparande framställs ibland som ett betydande problem och en av orsakerna till djupet i den ekonomiska krisen och den höga arbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt. Den försiktighet som hushållen uppvisar är ett rationellt beteende mot bakgrund av den osäkerhet som råder på arbetsmarknaden och beträffande den ekonomiska politiken. Problemen står att finna i konsumtionsexplosionen då skattesystemet gynnade konsumtion med lånade medel och sparande blev direkt oklokt. syn på sparande kan härledas bland annat ur den kristdemokratiska förvaltarskapstanken. Sparande innebär i vidare mening ett avstående från konsumtion. Detta ger i sin tur utrymme för investeringar som kan öka produktiviteten. Att spara i missgynnas med gällande skatteregler. Detta hindrar att privat kapital byggs upp. Den nuvarande regeringen har genom olika förslag ytterligare skärpt beskattningen på olika former av sparande. Vi menar att sparande behövs och ska premieras. Det enskilda sparandet är viktigt både ur individens eget, liksom för statens och kommunernas perspektiv. Det enskilda sparandet är av vikt även för svenskt näringsliv. Ett högt sparande är angeläget för att säkerställa tillgången till kapital för att motsvara de investeringar som är nödvändiga för att klara förnyelsekraven i näringslivet och för att i ett längre perspektiv klara sysselsättning och välfärd. Möjligheten att kvitta underskott i aktiv näringsverksamhet mot inkomst av tjänst under ett företags fem första år är en viktig faktor för ett ökat nyföretagande. Det är angeläget att det finns möjlighet att utifrån en idé kunna starta ett eget företag i liten skala vid sidan av ordinarie tjänst. Kvittningsrätten är av särskild betydelse för kvinnliga företagare som ofta startar sina företag på just detta sätt. Det kvinnliga företagande har en stor potential som inte fått utrymme att blomma ut. Kvinnor har inte samma tradition som män att driva företag och därmed inte lika många förebilder. Det är framför allt män som byggt upp de företagartraditioner och organisationer som utgör marknaden. Ett ökat kvinnligt företagande kan ge näringslivet förnyelse och ökad mångfald. Det kvinnliga företagandet bör därför uppmuntras och stödjas. Mentorskap för kvinnor har visat sig fungera som uppmuntran i chefsrollen. Både och adept ges möjlighet till erfarenheter av varandras arbeten och inblickar i varandras syn på sina roller. Projekt av detta slag bör uppmuntras även för kvinnliga företagare. Förebilder och rådgivare är alltid en tillgång när man ska driva en egen idé. Det kvinnliga företagandet ökar och står det för av de nystartade företagen. , ofta inom tjänstesektorn, startas i högre utsträckning av kvinnor än av män. Kvinnor satsar generellt mer försiktigt och i mindre skala, ofta vid sidan av annat arbete. Genom att man satsar i liten skala har kvinnliga företagare ofta svårt att få lån via banker, vilka kräver högre belopp för att motivera finansiell utredning. finns särskilda lån för Främjande av kvinnligt företagande. Det maximala lånebeloppet är . Lånebeloppen varierar i praktiken . Efterfrågan på dessa lån har varit mycket stor. Kvinnliga företagare har också möjlighet till kapital via länsarbetsnämnderna och . Speciella företagsutbildningar för kvinnor finns, särskilt i glesbygd där efterfrågan är stor. Då kvinnor ofta startar sitt företag vid sidan om en anställning är kvittningsrätten extra betydelsefull för kvinnor. 8 Skattepolitik för miljö och tillväxt 8.1 Beskattning av arbete Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen om lika lön för lika arbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principen om lika inkomst oavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste gälla. Den statliga skatten ska därför uppgå till och den så kallade värnskatten därmed slopas. Egenavgifterna i sjukförsäkringen som utgör en orättvis smygbeskattning av löntagarna måste sänkas. I budgetalternativ sänks de . En ambition måste vara att sänka arbetsgivaravgifterna i etapper tills de i ett längre perspektiv bringats i paritet med löneskatterna i våra viktigaste konkurrentländer. Målet är att förbättra företagens konkurrenskraft och att sänka det totala skattetrycket. Skattereformen var ett viktigt steg mot ett bättre skattesystem. Den innebar en ökning av de dolda skatterna, moms och löneskatter. Arbetet med att utforma ett väl fungerande skattesystem i måste gå vidare. 8.2 Beskattning av kapital Ett av de grundläggande problemen i svensk ekonomi har varit att det enskilda sparandet varit negativt. Trenden har vänt men fortfarande finns all anledning att lyfta fram sparandets etik i den ekonomiska debatten. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till företagssektorn för att nyttiggöras för investeringar i näringslivet. En översyn bör göras av arvs- och gåvoskattereglerna. Det är rimligt att företagsförmögenhet (arbetande kapital) i princip undantas från arvs- och gåvoskatt för att kunna hålla samman familjeföretag vid generationsväxlingar. Bolagsbeskattningen i måste ligga i paritet med bolagsskatten i våra viktigaste konkurrentländer. Kapitalrörligheten från mogna till nya dynamiska sektorer av näringslivet måste bli smidig. I denna strukturomvandling spelar små och medelstora företag en mycket viktig roll. Skattereformen har inneburit försämrade möjligheter för småföretag att reservera obeskattade vinstmedel. Bättre reserveringsmöjligheter för de mindre företagen måste skapas, för att möta behoven av att öka det egna riskkapitalet och stimulera expansion. 8.4 Minskad förmögenhetsskatt på aktier Regeringen har drivit igenom att A-aktier ska tas upp till noterat värde på grund av att latent skatteskuld inte längre ska beaktas vid värderingen. Det finns flera motiv varför aktier vid förmögenhetsbeskattning inte ska tas upp till fulla värdet. Det främsta skälet är att det i kursen ligger en latent skatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljning som belastar aktierna. Det är orimligt att beskatta en skatteskuld. Regeringen har också skapat en skarp gräns mellan A-aktier som tas och aktier noterade på OTC- och O-listorna som är skattefria vid förmögenhetsbeskattningen. Lagrådet anser att förslagets konsekvenser kan te sig skäligen godtyckliga och att förslaget strider mot det grundläggande intresset att lika fall behandlas lika. Men regeringen har inte brytt sig om Lagrådets invändningar. Den kostnad som förmögenhetsskatt på aktieinnehavet för med sig för aktieägarna leder till att växande företag undviker registrering och att företag vars aktier är registrerade på A-listan söker sig därifrån. Förmögenhetsskatten får en hämmande effekt på riskkapitalförsörjningen. har 20 företag flyttat från A-listan. I propositionen föreslår regeringen att värderingen av marknadsnoterade aktier sänks till av noterat värde. Andelar i aktiefonder tas också av noterat värde. O- och OTC-listorna förblir skattefria. 8.5 Beskattning av fåmansföretag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämfört med dem som gäller för andra företag. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. För den enskilde företagaren är det mycket svårt att genomskåda skatteeffekterna vid olika händelser. Det är djupt otillfredsställande att inte regelverket kan överblickas, tolkas och förstås av dem som faktiskt berörs. På det viset skapas inte ett klimat i vilket nya företag uppstår och frodas. Ett särskilt problem gäller den utdelning ägaren tar ut, vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, lön. gäller att som kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus . Resten räknas som lön och beskattas därefter. De som äger aktier i ett börsnoterat företag betalar normal 30-procentig kapitalskatt. Innan ägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen också beskattats i företaget (så kallad dubbelbeskattning). Ägare till fåmansföretag har också sämre regler än ägare till aktier i större aktiebolag vid beskattning av reavinst vid försäljning av aktier. Fåmansföretagaren måste ta upp halva reavinsten som inkomst av tjänst. Skatten på denna del blir alltså lika som övrig inkomstskatt. De negativa reglerna för fåmansbolag gäller även efter börsintroduktion, så länge som från introduktion. Fåmansföretag får göra avdrag för avsättning till pensioner med rätt till utbetalning från . För andra företag gäller . Alla företag får göra avsättning till personalstiftelse, utom fåmansföretagen som först måste ha 30 anställda. Det finns ytterligare en rad regler för fåmansbolag som bör förändras. Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag ska beskattas och behandlas på samma sätt som delägare i större bolag. Dagens regler hindrar företagen från att bygga upp en kapitalbas med följden att investeringar och expansion påverkas negativt. anser att regeringen ska återkomma till med förslag till nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag. 9.1 En arbetsrätt för 2000-talet Arbetsrätten är till framförallt för att värna den anställde i förhållande till arbetsgivaren. En stark arbetsrätt ger trygghet för den anställde vilket i sin tur är en styrka för företagen. På vissa områden fungerar dock utformningen av arbetsrätten som ett hinder för företagsexpansion. Arbetsrätten måste lämna 70-talet bakom sig och få en form som bättre passar för 2000-talet. förordar en mer flexibel arbetsrätt som framförallt underlättar för de mindre företagen. Vi förordar att arbetsgivaren ska ha möjlighet att undanta två personer från turordningsreglerna vid uppsägning. Fackets vetorätt vid entreprenader avskaffas och förbud mot blockad av enmansbolag införs. Möjligheten till prov och visstidsanställning förlängs från . vill vidare pröva möjligheten till visstidsanställning . En annan arbetsrättslig förändring som skulle kunna få en påtaglig effekt när det gäller rekryteringen är att förkorta den tid under vilken arbetsgivaren är skyldig att återanställa tidigare uppsagd personal vid nyanställning. Att förkorta tiden, från , för anställda som inte fyllt till exempel skulle ge positiva sysselsättningseffekter. 9.2 Arbetstid utifrån människors och företags behov Frågan om arbetstiden är också väsentlig. Det är inte en gång för alla givet att 40 timmars arbetsvecka är det bästa ur företags- och arbetstagarsynpunkt. Arbetstiden påverkar oss på många olika sätt. Det handlar om vilka tider man ska arbeta för att verksamheten på arbetsplatsen ska kunna bli lönsam och effektiv men också de önskemål som finns för det sociala livet efter arbetstidens slut. Arbete från 8 till 5, är knappast den norm som efterfrågas längre, varken från arbetsgivare eller arbetstagare. I stället finns det stor anledning att pröva nya arbetstidsmönster. Fler och fler företag arbetar numera med tillverkning enligt just-in-time-metoder, det vill säga de måste snabbt kunna ställa om produktionen för att möta uppkomna behov. Att hålla stora lager medför betydande kapitalkostnader. Det är få företag som klarar den bördan med bibehållen lönsamhet. Att klara snabb omställning allt efter inkomna order är ett krav för att företagen ska klara lönsamheten och därmed kunna behålla sina anställda. En arbetstidslagstiftning som möjliggör ökad flexibilitet tillsammans med rimliga förutsättningar för företagande är en nödvändighet för om vi ska klara jobben och välfärden. Att kunna påverka arbetstiden har stor betydelse även för arbetstagaren. Framtidens arbetsmarknad innebär att allt fler får möjlighet att distansarbeta. Undersökningar har visat att ökat utrymme för självvalda arbetstider ger en positiv inverkan på arbetsmiljön. Man kan också överväga att införa rätt för två arbetstagare med samma kompetens och arbetsuppgifter att dela på ett heltidsjobb och fördela arbetstiden sig emellan, så kallad job-sharing. Att balansera den enskildes önskemål om arbetstidens förläggning med verksamhetens behov och kravet på en god arbetsmiljö, blir den kommande arbetstidslagstiftningens huvuduppgift. En balansakt som bara kan med stor öppenhet för nya arbetstidsmönster. Målsättningen måste vara att skapa utrymme i lagstiftningen för flexibla och lokalt anpassade arbetstidslösningar. Hänsyn ska tas både till individens personliga behov och verksamheten. Arbetstiden bör kunna variera för olika personer, på olika arbetsplatser och i olika branscher över veckan, året och livet. Lokala lösningar med konjunkturanpassad eller säsongsanpassad arbetstid eller olika flexsystem med till exempel tidbanker bör uppmuntras. Den ökade förekomsten av distansarbete bör uppmärksammas i den framtida arbetstidslagstiftningen liksom i den nya arbetsrätten i övrigt och ge likvärdiga anställningsvillkor som för övriga arbetstagare. 9.3 med människan i centrum Tjänstesamhället, varors och tjänsters alltmer kunskapsintensiva innehåll, omgivningens krav på stor flexibilitet samt den ökande kundorienteringen medför organisationsformer som sätter medarbetaren i centrum. Individen, arbetslaget och verksamheten måste styra formen. Dessa krav på en modern organisation gäller både i det privata näringslivet och i den offentliga sektorn. En av gjord studie visar att decentraliserade organisationer präglade av ständigt lärande är mer flexibla. Flexibiliteten gör dessa organisationer mer förändringsbenägna. De flexibla organisationerna hade markant högre produktivitet och arbetsplatserna präglades av hög arbetstillfredsställelse. Små företag med färre än 50 anställda bedöms vara flexibla i sig själva. Av företag med fler än 50 anställda hade företag med fler än 200 anställda större flexibilitet. en koncern eller på andra sätt hade många kontakter och påverkan utifrån var flexibiliteten också högre. Dessa flexibla organisationer har satt människan i centrum. Människors behov av eget ansvar, egen planering, egna kontakter med kunder och behov av personlig utveckling har tillgodosetts.