mot · GL02Fi215 · 1997-10-06 00:00:00 — En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton införs fr o m 1/7 1998. Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättra lönebildningen hör förslaget om en allmän och obligatorisk a-kassa med en 30-procentig egenfinansiering som kommer att skapa ett rakt rör mellan en bra lönebildning och sänkta avgifter för den enskilde och vice versa. Avgiften kunde antingen tas ut som en procentsats av lönesumman eller en gemensam avgift inom respektive bransch. förslag för tillväxt och företagande Förändringar i förhållande till regeringens förslag Sänkta arbetsgivaravgifter 0,11 resp. 0,14 p.e. -0,61 Sänkt skatt inom tjänstesektorn () -1,00 Sänkt förmögenhetsskatt på arbetande kapital till -0,17 Brytpunkten räknas upp med totalt -0,28 -0,60 Sänkt fastighetsskatt till (egnahem & flerfamiljshus) -2,10 Fastighetsskatten tas bara ut på 1/3 av markvärdet över 150 tkr -0,52 Avskaffad värnskatt och slopat grundavdrag vid statlig skatt -3,60 Slopad dubbelbeskattning på utdelning -2,50 Höjd avdragsrätt (1 basbelopp) för pensionssparande -0,87 Royaltyinkomster befrias från skatt -0,01 Slopad särskild löneskatt på vinstandelar 1 Slopad sambeskattning av förmögenhet (grundavdrag 800 tkr) -0,37 -0,04 Avdragsrätt för individuella utbildningskonton -0,10 -13,58 Slopad moms på barnböcker -0,06 Sänkt gräns för reseavdrag fr. 7000 till . -0,33 -3,30 -0,05 -30,099 1 Ingen kostnad på statsbudgeten första året pga uppbördsförhållanden 5.4 Vården och omsorgen budgetalternativ innebär att kommuner och landsting kommer att få ca i ytterligare resurser ackumulerat för perioden , 1999 och 2000 jämfört med regeringens förslag. Överföringen av resurser sker främst genom att en 2-procentig sänkning av egenavgifterna i sjukförsäkringen ger kommunsektorn större skatteintäkter. Samtliga åtgärder presenteras mer utförligt nedan under rubriken 6 Kommunsektorn inför 2000-talet.. politik för vård, omsorg och skola Förändringar i förhållande till regeringens förslag Höjt anslag till missbrukarvården Ökade resurser till kommunsektorn 6 Kommunsektorn inför 2000-talet Trots överenskommelsen med kommunförbunden om den s k finansieringsprincipen har indirekta effekter av regeringens politik i praktiken minskat kommunernas och landstingens resurser med under innevarande mandatperiod. Häri ligger grunden till de resursproblem som landets kommuner och landsting nu brottas med. Till följd av den allmänna ekonomiska utvecklingen med minskade skatteintäkter, minskade statliga bidrag, skattestopp och ökade sociala kostnader har den kommunala sektorn varit utsatt för mycket omfattande förändringar. Den samlade offentliga sektorn måste anpassas till vad det samhällsekonomiska utrymmet medger. I detta arbete fordras klara prioriteringar. Inom det kommunala området är nyckelområdena framförallt sjukvården, äldreomsorgen och skolan. Dessa områden måste under alla förhållanden värnas. Utrymmet för ytterligare besparingar inom dessa områden är enligt vår uppfattning obefintligt, tvärtom krävs ökade resurser för att kvaliteten inom dessa sektorer skall upprätthållas. 6.1 Regeringens politik i praktiken välkomnar att regeringen insett att kommuner och landsting dränerats på resurser dithän att man kan fullfölja sina primära uppgifter inom vård, omsorg och skola. Därför är förslaget att återföra indragna resurser med sammanlagt 16 miljarder i ökade statsbidrag välkommet, men inte tillräckligt. Kommunerna och deras kärnverksamheter, vård, omsorg och skola, lovas generöst 16 nya miljarder. Men det nämns inte i propositionen om att regeringens politik med andra handen successivt tar tillbaka över 16 mdr från kommuner och landsting , främst genom ökade, i beskattning avdragsgilla egenavgifter. 6.2 Gapet mellan behov och resurser Det finns fortfarande ett betydande gap mellan behov och resurser, uttryckt som summan av kommunernas besparingskrav och behovsökningen. Det är med andra ord ett uttryck för effektiviseringskravet på kommunerna om nuvarande nivå på service och kvalitet ska upprätthållas. Enligt Svenska Kommunförbundets beräkningar växer gapet kontinuerligt fram . uppgår kommunernas anpassningskrav till . Det motsvarar , eller 52 000 anställda. föreslår regeringen att kommunsektorn skall tillföras 16 miljarder i ökade statsbidrag. stöder detta förslag, men det återstår ett resursgap p g a ytterligare växande behov . 6.3 För en real förbättring krävs ytterligare 19992000 Enligt färska uppgifter från kommer en behovsökning främst p g a demografiska förändringar att uppstå med ytterligare även efter de nu föreslagna extra 16 miljarderna. Det ger ett ackumulerat gap mellan behov och resurser på . samlade ekonomiska politik medför påtagliga förbättringar för kommunsektorn i förhållande till regeringens politik. Kommuner och landsting får med politik ett ackumulerat tillskott på utöver regeringens förslag fram . Den valda metoden att ge resurser, som främst bygger på sänkta egenavgifter i sjukförsäkringen, ger både högre köpkraft för löntagarna med och ökade resurser till kommunsektorn med drygt 4 miljarder. har fullt ut anvisat den högre finansiering som metoden kräver på statsbudgeten. förslag att sänka egenavgifterna i sjukförsäkringen innebär att kommunernas skatteunderlag förbättras så att skatteintäkterna ökar med . Delar av dessa medel dras tillbaka i enlighet med finansieringsprincipen, vilket innebär att anslaget för utgiftsområdet minskar. vill också återinföra vårdnadsbidraget, vilket leder till minskade barnomsorgskostnader för kommunerna. Detta motiverar på samma sätt att anslaget för utgiftsområdet minskar. En andra karensdag samt en effektivare skatteindrivning minskar kommunernas kostnader ytterligare och ökar skatteintäkterna. För att inte överkompensera kommunsektorn återförs ett visst antal miljarder kronor så att nettoförstärkningen av den kommunala ekonomin blir utöver regeringens 1998, utöver regeringens förslag 1999 och utöver regeringens förslag . Sammantaget ger detta en förstärkning på drygt 4,5 miljarder över treårsperioden. Tabell 6 Kassamässiga effekter för kommunsektorn i förhållande till regeringens förslag 1 Sänkta egenavgifter till sjukförsäkringen (-2,0 p.e.) Minskade barnomsorgskostnader till följd av infört vårdnadsbidrag Skatte- och avgiftseffekter till följd av vårdnadsbidrag (netto) Höjt pensionstillskott (ökade skatteintäkter) Oreducerat basbelopp vid beräkning av pensioner (ökade skatteintäkter) 14 dagars sjuklöneperiod fr.o.m. Summa positiva effekter för kommunsektorn Delvis neutralisering enligt finansieringsprincipen -10,0 -11,7 -13,0 Summa totalt för kommunsektorn 1 En del skatteförslag beträffande avdragsrätter mot inkomstskatt som påverkar kommunsektorn finns inte med i denna lista eftersom en kompensation mot kommunsektorn redan tagits upp som en kostnad i statsbudgeten. 7 alternativ till fördelning per utgiftsområde och utgiftstak 7.1.1 Utgiftsområde 1. Utgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, regeringen och . Dessutom ingår bland annat stöd till politiska partier, presstöd och utgifter för vissa centrala myndigheter. anser att det går att göra vissa besparingar på presstödet och att ramen för utgiftsområdet kan minskas med . 7.1.2 Utgiftsområde 2. Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som , , , , , , m.fl. Vidare ingår kostnader för statsskuldens upplåning och låneförvaltning, vissa tidsbegränsade åtaganden samt revisorer. anser att besparingar kan göras på utgiftsområdets sammanlagt 20 myndigheter . Ramen för utgiftsområdet bör därför minskas med . 7.1.3 Utgiftsområde 3. Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och . Dessa verksamhetsområden är centrala för att upprätthålla de skatteregler som fastställer. Skattebrott undergräver samhällets gemensamma resurser och skapar illojal konkurrens inom näringslivet. Försök visar att varje satsad krona på ökad kontroll och kamp mot den ekonomiska brottsligheten kan ge tio till tillbaks till statskassan. Av dessa anledningar anslår extra resurser för skattemyndigheternas samverkan med polisen i kampen mot den allt mer omfattande ekonomiska brottsligheten. När det gäller Tullen anser att regeringen skurit ner resurserna till Tullen i orimlig omfattning. Regeringen hänvisade i vårpropositionen till en utvärdering av avseende den tidigare beslutade neddragningens och den påföljande omorganisationens effekter på kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt. Denna utvärdering ska vara klar , alltså efter det att regeringen har lämnat sin budgetproposition till . anser liksom tidigare att det finns mycket goda skäl att förstärka tullens möjligheter att hindra smuggling av bland annat narkotika, tobak och alkohol och avsätter därför extra resurser för nya tjänster inom . Förslaget till ram för utgiftsområdet bör utökas med . 7.1.4 Utgiftsområde 4. Utgiftsområdet omfattar polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälp, kriminalvården, exekutionsväsendet och några ytterligare myndigheter inom rättsområdet. Vi kristdemokrater har motsatt oss de nedskärningar som skett inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Vår demokrati är beroende av att de rättsvårdande myndigheterna kan verka i praktiken. De besparingar som görs genom effektiviseringar måste komma rättsväsendet tillgodo. Polisväsendet befinner sig i en svår situation. Vi föreslår därför att polisen tilldelas extra för bekämpningen av vardagsbrottsligheten och i det brottsförebyggande arbetet. Närpoliskontoren ska kunna hållas öppna i betydligt större utsträckning , samarbetet mellan polis, förskola, skola, näringsidkare och andra berörda parter ska utvecklas. Administrativ personal ska anställas för att avlasta polisen som huvudsakligen ska arbeta ute på fältet. Snabba och direkta åtgärder ska förbättra den allmänna miljön och därmed minska brottsligheten som helhet. Vad gäller åklagarväsendet måste de problem som existerar åtgärdas. De alltmer resurskrävande ärendena, en alltför snabb minskning av personalen samt omorganisationsproblem har lett till en orimlig situation. Vi föreslår därför att åklagarväsendet tilldelas extra. Domstolsväsendet tilldelas extra. Dessa pengar ska särskilt gå till läns- och kammarrätterna. De resurser som frigörs genom att ett antal fängelser läggs ned, bland annat med hänsyn till ett ökat användande av elektroniska fotbojor, bör överföras till frivården. Frivårdsresurserna är mycket begränsade men frivården har en stor betydelse för rehabilitering av de människor som dömts för begångna brott. Vid beräkningen av det överskott som redovisats med anledning av en lägre beläggning vid häkten och anstalter bör hänsyn tas till ett troligt ökat behov på grund av en förbättrad brottsbekämpning. bör jämfört med regeringens förslag återföras till kriminalvården. Vi vill att forskning i och praktisk utformning av det brottsförebyggande arbetet med inriktning på fostran och värdeöverföring i familjen och i den kompletterande internaliseringen genomförs. Till detta ändamål anslår vi . Vårt förslag till ram för utgiftsområdet blir därmed högre än regeringens förslag för . 7.1.5 Utgiftsområde 5. föreslår inga förändringar inom utgiftsområdet som föranleder en förändring av ramanslaget. 7.1.6 Utgiftsområde 6. Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och delar av det civila försvaret, , nämnder samt stödverksamhet till det militära och civila försvaret. När det gäller Försvarsmaktens skolverksamhet menar att den fullständiga skolutredningen skall avvaktas innan definitivt beslut om det militära försvarets skolverksamhet fastställs. Av sjöoperativa skäl behövs en helikopterdivision på för att förmågan att leda och genomföra verksamheter i och skall tillgodoses. menar att en bred och allsidig översyn av pliktsystemet bör göras. I avvaktan på resultatet av den aviserade översynen föreslår att dagersättningen höjs med per dag från nuvarande till fyrtiofem kronor per dag. I budgetförslag utökas ramen för utgiftsområdet med . 7.1.7 Utgiftsområde 7. Utgiftsområdet omfattar bistånd till världens fattigaste länder och samarbete med länder i . Grundläggande för biståndspolitiken är solidaritetstanken människors lika värde och därigenom ett gemensamt ansvar för varandra. Att vi alla hör samman och bebor en jord som är odelbar. Med biståndet vill vi stödja människors egna ansträngningar och möjligheter i fattiga länder att fritt och utan fruktan för repressalier få forma sitt samhälle. som världens samlade bistånd sjunkit till den lägsta nivån ökar klyftan mellan rika och fattiga länder. Med målsättningen att bidra till att bekämpa fattigdomen i världen beslutade , att av BNP, senare ändrat till BNI, skulle avsättas för bistånd till världens fattiga. Genom regeringens förslag, med stöd av och , att sänka det svenska biståndet till av BNI riskerar nu enprocentsmålet att förpassas till historieböckerna. motsätter sig denna sänkning till den av biståndsminister tidigare kallade skammens gräns (FNs rekommendation till i-länderrna). I en värld där de fattiga bara blir fler och fler och behoven ökar dramatiskt framstår regeringens nedmontering av resursallokeringen till de fattiga länderna som moraliskt förkastlig. föreslår i stället att en plan upprättas för en återgång till enprocentsnivån. budgetförslag för perioden 19982000 innebär att biståndet tillförs utöver regeringens budgetförslag. Ramen för utgiftsområdet bör utökas med , för och för . 7.1.8 Utgiftsområde 8. föreslår i en särskild motion ett flertal förändringar inom utgiftsområdet, men dessa leder sammantaget inte till någon förändring av ramen för utgiftsområdet. 7.1.9 Utgiftsområde 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för vård och omsorg inklusive utgifterna för den övervägande delen av myndigheterna under , bidrag till organisationer inom det sociala området samt stimulans- och utvecklingsbidrag för skilda ändamål. har tidigare avvisat regeringens besparingar på handikappområdet och står fast vid att assistansreformen bör utvecklas, inte stramas åt på det sätt som regeringen föreslagit. När det gäller egenavgifterna i sjuk- och tandvårdsförsäkringen anser vi att dessa tillsammans är för höga. Vi hemställer därför om att en översyn bör göras i syfte att slå samman sjuk- och tandvårdsförsäkringen. Det finns inga hållbara skäl till varför just tänderna ska ha en egen separat försäkring. Vi tillför extra medel för att högkostnadsskyddet för mediciner ska kunna förbättras genom ett sänkt utgiftstak. Vården av missbrukare har varit aktuell som ett område där kommunerna har minskat resurserna och sänkt sina ambitioner. Att satsa på missbrukargruppen måste vara ett prioriterat område varför vi anvisar särskilda medel till missbrukarvården. Ramen för utgiftsområdet bör utökas med . 7.1.10 Utgiftsområde 10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa. Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension samt handikappersättning. har från början avvisat regeringens och förlag att förlänga sjuklöneperioden från 14 och finansierat detta fullt ut. har båda partierna ändrat sig och återställer sin tidigare politik, men inte förrän den 1/4 1998. anser att den förkortade sjuklöneperioden ska gälla från och avsätter medel för detta. Dessutom anser vi att det är felaktigt att som regeringen och gör höja arbetsgivaravgifterna för att finansiera den förkortade sjuklöneperioden. Vidare föreslås en ökad satsning på rehabilitering för att minska förtidspensioneringen, vilket i sin tur leder till besparingar för statskassan. föreslår också en ny beräkning av SGI och en andra karensdag i sjukförsäkringen kombinerat med ett högkostnadsskydd. Det betyder att den försäkrade får stå för en större risk men att risken genom högkostnadsskyddet aldrig kan vara större än per tolvmånadersperiod. Reglerna bör utformas på ett sådant sätt att särskild hänsyn tas till deltidsarbetande så att de vid kortare sjukdomsfall inte drabbas av än andra arbetstagare. Med en ny reform inom trafikförsäkringsområdet föreslår vi att de sjukskrivnings- och rehabiliteringskostnader som uppstår i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. sänks fordonsskatten kraftigt. Detta gör att ramen för utgiftsområdet kan justeras ned med . Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget minskas med , och . 7.1.11 Utgiftsområde 11. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. Regeringen har enligt genomfört en rad orimliga försämringar inom utgiftsområdet. anser att inkomstprövningen av änkepensionen bör tas bort helt. Vidare ska inte fritidsfastighet ingå i inkomstprövningen och omställningspensionen bör förlängas till . För detta avsätts . Tiden för omställningspension förlängs med politik . För att kompensera de sämst ställda pensionärerna anslår i höjt pensionstillskott till de ca 360000 pensionärer som bara har folkpension. Detta innebär ett tillskott på för denna grupp pensionärer. Slutligen föreslår att pensionerna ska beräknas på ett helt basbelopp och inte som på av basbeloppet. Med detta förslag kommer samtliga pensioner att räknas upp. Denna åtgärd kostar på statsbudgeten ca och på socialförsäkringssektorn drygt 2500 miljoner . Ramen för utgiftsområdet utökas med 1998, 1999 och 2000. 7.1.12 Utgiftsområde 12. Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer bland annat i form av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring, underhållsstöd och vårdbidrag till handikappade barn. Vi kristdemokrater hävdar familjernas självklara rätt att avgöra vilken typ av barnomsorg som passar dem bäst. Utfallet av det vårdnadsbidrag som den förra regeringen genomförde visade att reformen var både angelägen och viktig. Vi anser att ett vårdnadsbidrag ska införas på nytt, detta är en förutsättning för att den s k barnomsorgsgarantin ska fungera tillfredsställande. Nettokostnaden för denna reform är vilket finansieras genom en motsvarande sänkning av statsbidraget till kommunerna som kommer att avlastas kostnader genom reformen. I samband med att vårdnadsbidraget införs slopas också garantidagarna. Barnfamiljerna tillhör den grupp som har drabbats hårdast av regeringens politik. Barnbidragshöjningen är därför välkommen, men anser att den fördelningspolitiska träffsäkerheten kan bli bättre. Därför förordar vi att det generella barnbidraget höjs till . Resterande överför vi till den barnrelaterade delen i bostadsbidraget under utgiftsområde 18. Det innebär att barnbidraget höjs mer till dem som bäst behöver det. För de barnfamiljer som berörs innebär detta ca mer . Förslaget innebär också att ramen för detta utgiftsområde justeras ned med 1040 miljoner och att samma belopp förs upp på utgiftsområde 18. föreslår vidare ett höjt förbehållsbelopp i underhållsbidragen och ökade adoptionsbidrag för internationella adoptioner. På motsvarande sätt som under utgiftsområde 10 föreslås ett nytt sätt att beräkna SGI samt en ökad kontroll av försäkringssystemet, vilket leder till att kostnaderna för föräldraförsäkringen kan justeras ned. Ramen för utgiftsområdet bör utökas med , 1999 och . 7.1.13 Utgiftsområde 13. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsförsäkringen och bidrag till lönegarantiersättning. Med samlade förslag för tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder samt ökade resurser till kommunsektorn kan sysselsättningen öka vilket kommer att innebära minskad belastning för utbetalning av arbetslöshetsersättning. Ett avskaffande av åtgärden tillfälligt offentligt arbete (OTA) med tillhörande stimulansersättning innebär också en minskad kostnad på detta område . Vidare föreslår vi strukturella förändringar i arbetsvillkoret, vilket leder till minskade utgifter för statskassan. En ökad finansieringsgrad inom a-kassan, som vägs upp av sänkta egenavgifter, gör också att anslaget på detta utgiftsområde kan minska. Sammantaget innebär vårt förslag en minskad ram med , och . 7.1.14 Utgiftsområde 14. Utgiftsområdet omfattar bland annat utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och förvaltningskostnader. Inom utgiftsområdet återfinns också utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder. Eftersom vi Kristdemokrater lämnar förslag om aktiva insatser för att minska arbetslösheten kommer trycket på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna att minska. Detta innebär att vi på detta område har ett något lägre resursanslag än vad regeringen föreslagit. Vi föreslår dock bland annat ytterligare medel för verksamhet med 100 miljoner, och till lönebidragen med . Sammantaget kan ramen minska med . 7.1.15 Utgiftsområde 15. Utgiftsområde 15 omfattar utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. Bostadssituationen tillsammans med andra kvalitetsaspekter talar för en något lägre utbyggnadstakt av högskole- och vuxenstudieplatser. Vi motsätter oss också tidigareläggning av 10 000 nya högskoleplatser från höstterminen till . Vi vill införa striktare krav på en viss studietakt för att få fullt studiemedel och en striktare kontroll av studieaktivitet. Reformen innebär en besparing på . Inkomstgränsen för fullt studiemedel är kontraproduktiv. Vi avsätter , motsvarande ovanstående besparing, för att rejält höja fribeloppet. Vi avvisar att en mindre grupp vuxenstuderande får ett särskilt N/T-stöd, liksom stipendier till godkända studenter för basåret inom och statlig vuxenutbildning. Vi anvisar inom vår ram medel för att återinföra barntillägget i svuxa. Vi avvisar regeringens förslag om slopad timersättning för sfi-studerande liksom förslaget om försämrade villkor för studiemedel för utlandsstudier. Sänkningen av utbildningsbidrag till studerande i arbetsmarknadsutbildning utan a-kassa måste kompenseras med en lånedel. Vi avsätter till detta under utgiftsområde 14. Sammantaget bör utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med 1998, 1999 och 2000. 7.1.16 Utgiftsområde 16. Utgiftsområdet omfattar utgifter för skolväsendet, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning samt universitetsforskning. Alltför många skolor har en standard som inte kan anses tillräcklig för att de mål och riktlinjer som finns i läroplanen ska uppnås. I motionen föreslås åtgärder som innebär ytterligare till kommunerna utöver regeringens förslag 1998, bland annat för att genomföra nödvändiga satsningar inom skolans område. Vi yrkar avslag på regeringens förslag om minskade bidrag till svenska skolor i utlandet och avsätter för år till det ändamålet. Utbyggnaden av antalet platser inom vuxenstudier och högskolan är angelägen, men det finns risk för att den höga takten innebär negativa konsekvenser för utbildningskvaliteten. Vi anser det därför nödvändigt med en något lägre utbyggnadstakt och totalt 7 500 nya platser inom vuxenutbildningen respektive högskolan fram . Den kvalificerade yrkesutbildningen borde tilldelas en större del av de stora resurser som avsätts för vuxenutbildningen. För att ytterligare värna kvaliteten avsätter vi 50 miljoner av de besparingar som vår lägre utbyggnadstakt innebär till forskarutbildningen för att öka antalet disputerade lärare. Sammantaget bör utgiftsramen för område 16 minskas med 1998, 1999 och . 7.1.17 Utgiftsområde 17. Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer, kulturmiljövård, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslöjd, den samiska kulturen och folkbildningen. Ett mångsidigt kulturliv och en förståelse för vår egen och andras kulturtradition är en viktig förutsättning för ett högtstående samhälle. Det är angeläget att kulturen finns nära människorna och ger en möjlighet till utveckling.