mot · GL02U620 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U620av m.fl. (mp, fp, c, v, kd) BakgrundIndonesien r ett land som vxer lavinartat ekonomiskt.Landet r en militrdiktatur, som i huvudsak styrs avfamiljen . r vrldens fjrde folkrikastenation med knappt 200 miljoner invnare. Av de 16 300 arsom bestr av r ca 6000 bebodda. rkoncentrerade till Java, och Madura. sttimor r en delav n , men r ej godknd av FN som en del avIndonesien.1975 invaderades sttimor av nr drog sig tillbakaefter flera rhundrades kolonialt herravlde ver sttimor. Den vstra delenav n , som legat under hollndskt herravlde, accepterade att ing iIndonesien medan den stra, sg fram emot att ntligen bli ettfritt sjlvstndigt land.Den sjunde december fr 22 r sedan invaderade sin mindregranne sttimor. Under de fljande ren har befolkningen av den stra delenp den lilla n ftt utst fruktansvrda lidanden. En tredjedel avbefolkningen, ca 250 000 mnniskor har ftt stta livet till under dessa r avindonesisk ockupation. Barn, kvinnor och mn har lemlstats, torterats ihjl.Folket har omplacerats i s k "resettlement areas" och tskilliga har kastats ifngelse.Krnkningarna av de mnskliga rttigheterna har dokumenterats av bdeInternationella Rda korset (ICRC), samt avmnniskor som har lyckats fly frn sttimor och tagit sig till i Genve.Den goda dokumentationen har bl a gjort att man i internationella fora,ssom , skerhetsrdet, FN:s avkoloniserings-kommitt samt FN:s kommission fr mnskliga rttigheter, ptalat och fr-dmt mnniskorttskrnkningarna i sttimor. nd har inga strre elleravgrande framsteg gjorts vad gller situationen i sttimor.Under de senaste ren har dock sttimorfrgan tagits upp p mngadagordningar. 1991 reagerade vrlden kraftigt mot den indonesiskamilitrens raid mot ett fredligt demonstrationstg i sttimors huvudstad ,dr uppemot 300 mnniskor sgs ha mrdats och ytterligare mnga"frsvunnit". 1995 riktades strlkastarna terigen mot sttimor, d CarmelBudjardio frn sttimorkoalitionen i belnades med det s kAlternativa (the ) och slutligen , dnorska Nobelkommittn utsg Biskop och frnsttimor som fredspristagare. Detta glder oss speciellt, eftersom vrtyrkande frn frra rets motion har frverkligats p detta omrde. Dessahndelser pekar klart och tydligt p att sttimorfrgan r mer aktuell nu nngonsin och att vi har all mjligheter att pverka, utan att vi ocks, somfredsstrvande nation, har en skyldighet att fra fram de viktigakomponenterna i sttimorfrgan.De senaste rets hndelser har frskrckt oss. Valrrelsen i Indonesieninnebar vergrepp av oliktnkande. Mnniskor har ddats, torterats ochfrsvunnit. I Dili r gatorna tomma efter mrkrets inbrott. En paramilitrorganisation fr ungdomar stter skrck i folk . Mnniskortrakasseras och hotas. En ung man ddades fr att han bar Bisko Belos bildp sin T-skjorta.Efter det att Biskop fick fredspriset har vldet trappats upp och dethvdas att biskopen utsatts fr mordfrsk, bl a i samband med hemkomstenfrn fredsprismottagningen i d en folkmassa mtte honom. Bilderhar kablats ut ver vrlden som visar brutal tortyr och avrttning avoliktnkande. Massakern vid St Cruz-katedralenlever i folks medvetande. Stmningen r obehaglig, eftersom det finns enmassiv nrvaro av soldater p n. Kontrollen och vervakningen av detsttimorianska folket r minutis. Det ursprungliga inbrdeskriget mellanbefrielserrelsen och de indonesiska styrkorna har vergtt i ett strukturelltvld mot civilbefolkningen.David ddEnligt vad oberoende organisationer erfar, dog densttimorianske gerillaledaren den 25 juni 1997under oklara omstndigheter. hvdaratt han, tillsammans med fyra andra gerillamn, arresteradesefter en konfrontation mellan den indonesiska armn och densttimorianska i en by utanfr Baucau.David och fyra mn till hade frdats till Baucau fr att ska lkarvrdt den svrt undernrde gerillaledaren, nr den indonesiska militrenpbrjade sin attack. tillfngatogs efter att han hade skjutits i armen ochi benet. Indonesiska kllor hvdar att han frdes till sjukhus, men dr dog avsviterna. 1996 rs nobelpristagare, , menar att i stlletmrdades p sjukhuset i huvudstaden efter att ha utsatts fr svr tortyr.Andra kllor hvdar att inte alls dtt, utan finns hos militren.Mycket tyder p att det r p detta stt; blev skjuten i armen och ibenet; inga direkt livshotande skador. Vidare indikerar den tidigabegravningen att oklarheter finns huruvida han dtt eller inte; slktingar harvarken sett kroppen eller varit med p begravningen, som hlls dagen efterddsfallet.Amnesty International uttrycker sin oro ver de vriga gerilla-medlemmarna som arresterades av den indonesiska militren. Tortyr ochannan frnedrande behandling r mycket vanligt i och sttimor,menar organisationen.Vi krver att- i FN initierar en internationell granskning avomstndigheterna kring gerillaledaren frmodade dd isttimor;-- verkar fr att FN av de indonesiska myndigheterna begr enfrskran om att de fyra andra gerillamedlemmarna som hlls i frvarinte skall utsttas fr tortyr eller annan frnedrande behandling, samtatt de antingen skall stllas infr en opartisk rttegng eller omedelbartslppas fria.-Sverige stdjergeneralsekreterarensinitiativStrax efter att blev utnmnd som BoutrosBoutros Ghalis eftertrdare som generalsekreterare i ,brjade man sknja ett nytt klimat fr sttimorsfredsprocess. Annan brjade med att utse den erfarnediplomaten frn som sin privatarepresentant i sttimor. Marker har haftdiskussioner med regeringen i och medrepresentanter frn sttimor som lever i exil. han till sttimor och , dr han mttepresident och utrikesminister samt de tvsttimorianska biskoparna Belo och Nascimiento. Hantrffade ocks den fngslade ledaren fr sttimorsmotstndsrrelse, om vissa kllor har freslagit att nya ministersamtal och nyarundabordssamtal med Intra-sttimordialoger kommer att hllas inom dennrmaste framtiden, har Marker antytt att det kanske kommer att blifrndringar i strukturen i de framtida fredsfrhandlingarna. Tillsammansmed detta nya intresse p hg niv inom FN, kommer det ocks att behvasverkliga anstrngningar att f med sttimorianer i dessa samtal.Vi krver att- i skerhetsrdet och generalfrsamlingen uppmuntrar ochstdjer generalsekreteraren vad gller att hitta en fredlig lsning pkonflikten i sttimor.-Sverige i skerhetsrdetstdjer sttimors rtt tillsjlvbestmmande genomen folkomrstningUnder en tvrsperiod har , som medlem i FN:sskerhetsrd, ett ypperligt tillflle att aktivt stdja sttimorsrtt till sjlvbestmmande genom en folkomrstning. Detta rett krav som frst framfrdes av den fngslade gerillaledarenXanana Gusmo, men som ftt std av inte bara Biskop , utan ven av som frnrvarande sitter i trepartssamtal om sttimor, tillsammansmed och FN.En folkomrstning ser vi som enda mjligheten fr sttimors folk att vljasitt de. Den har ftt en unik mjlighet att gra upp medsitt lngvariga hyckleri i sttimorfrgan. , sttimorsutrikesminister i exil, har lagt fram en detaljerad fredsplan som p sikt skaleda till fria politiska val och en folkomrstning i sttimor omsjlvstndighet. har chansen att aktivt stdja fredsplan i skerhetsrdet, som den avbryter all vapenexporttill diktaturen.Vi krver att- aktivt stdjer fredsplan i allasammanhang;-- aktivt stdjer idn om en folkomrstning omsjlvstndighet i sttimor, bde i skerhetsrdet och annorstdes.-Deltagande itrepartssamtalenAlltsedan mitten p pgr samtal mellan Portugaloch om sttimor under FN:s beskydd. sttimorr inte representerat i FN. Som komplement till detta har enIntra-sttimordialog kommit igng, som representeras avolika rrelser inom sttimor. Ett vergripande ml fr dennadialog r att f sttimor representerat i de s ktrepartssamtalen mellan , och FN.Under FN:s nye generalsekreterare har FN blivit aktivare isttimorfrgan. Annan har, som vi nmnt ovan, utsett den pakistanskediplomaten till sin srskilda representant fr frgan. Dethar bidragit till att de tidigare ganska resultatlsa trepartsfrhandlingarnafttmer uppmrksamhet. Den nionde och senaste omgngen avtrepartsfrhandlingarna inleddes i med ett mtemellan och utrikesministrarna frn och , AliAlatas respektive . Marker deltog ocks och ledde sedan defortsatta frhandlingarna. Trots den strre uppmrksamheten ledde mtenabara till tv konkreta resultat. Dels att samtal p lgre niv, troligenambassadrniv, skulle inledas , dels att en ny omgng"Intratimorianska" samtal skulle genomfras under hsten. Dessa inleddes ijuni 1995 i sterrike och deltagare var bde fretrdare fr Fretilin, UDToch CNRM, som alla fresprkar sjlvstndighet, och andra som godtagiteller till och med nskar infrlivandet i Indonesien.Trepartssamtalen mellan FN, och har nstanuteslutande handlat om frgan kring de mnskliga rttigheterna i sttimor.Indonesien vgrar konsekvent behandla frgan om ett sjlvstndigt sttimor,och drmed utesluter de automatiskt sttimor som en tredje representant idessa FN-ledda samtal.Ett av den norska Nobelkommittns motiv till att utse CNRM-fretrdarenJos och till fredspristagare var att stimulerafrhandlingarna i FN om en fredlig lsning i sttimorfrgan. Horta menar,och vi vill mena, att s lnge sttimor inte sjlvt r representerat i dessafrhandlingar kommer resultaten av samtalen vara, om inte fruktlsa, sganska godtyckliga.Vi krver att- i skerhetsrdet och annorstdes aktivt verkar fr attsttimor skall vara representerat i de pgende trepartssamtalen omsttimor.-Utkat bistndNgra f svenska initiativ har ftt bistnd beviljat,huvudsakligen genom den katolska bistndsorganisationenCaritas. Insatserna r dock otillrckliga och br utkas. Detr viktigt att man ger std till det mycket viktiga arbetet frde mnskliga rttigheterna i sttimor. Detta ocks med tankep vikten av att frmja den indonesiskademokratiseringsprocessen.Vi krver att- det svenska bistndet till sttimor utkas, bde med avseende p MR-och utvecklingsbistnd.-Permanent FN-nrvaro isttimorFortfarande utstts befolkningen i sttimor fr hrt frtryckfrn . Ngra lyckas fly, andra tvingas frskaverleva i det helvete det innebr att alltid vara ppassad ochvervakad av indonesiska militrer. tillter ingaandra internationella opolitiska observatrer i sttimor nInternationella Rda korset (ICRC).Vi ser det ndvndigt attFN inrttar ngon form av permanent vervakning i omrdetfr att garantera folkets skerhet. Detta skulle innebra att deMR-krnkningar som begtts kommer fram i ljuset och,kanske inte kan vara en garanti mot fortsatta krnkningar,men i alla fall vara en form av vervakning som kanske kanfrhindra sdana i framtiden.Vi krver att- inom ramen fr FN-organen agerar fr att det timorianskafolkets skerhet garanteras genom en permanent nrvaro av FN.-Stdja idn om civilfredsvervakning frnoberoende NGO:er.tskilliga rapporterar om hur stort frtrycket r och attcivilbefolkningen lever i skrck. En mjlig vg framt vorecivil fredsvervakning, br kunna ta en ledanderoll med tanke p hur svenska folkrrelser har utvecklat dettakonflikthanteringsinstrument.Vi krver att- verkar fr att internationell civil nrvaro i sttimor ska kunnaetableras och att man verkar fr att det ska bli mjligt att enskildaorganisationer frn och andra lnder ska ges fritt tilltrde tillsttimor fr att bidra till att det inte sker vergrepp mot de mnskligarttigheterna.-Stopp fr all vapenexporttill IndonesienDen svenska vapenexporten till har under de nra20 r som leveranser skett varit en kontroversiell frga.Regeringar har gett tillstnd till vapenfretag att exporterasvl fartygskanoner som antiubtsraketer och annat somklassas som fljdleveranser. Det har alltid funnits en starkopinion mot dessa leveranser och de riktlinjer somregeringen har till hjlp fr att besluta om tillstnd har tolkatsp olika stt genom ren. Dessa riktlinjer talar om att Sverigeinte br exportera vapen till lnder som r i krig med andralnder samt lnder som har inre vpnade oroligheter. Vidarebr inte tillta ngon export till lnder som begromfattande och grova krnkningar av de mnskligarttigheterna. nd har leveranser av vapen nstan oavbrutetskett till de senaste 20 ren.Den svenska lagstiftningen har skrpts under dessa r, men inte praxis,eftersom godknt fljdlevererans av bl a kanoner. Detta harmotiverats med att de nya kanonerna var reservdelar till tidigare levereradekanoner.Ytterst ansvarig fr vapenleveranserna till r idagutrikeshandelsministern. Till sin hjlp har han den parlamentarisktsammansatta Inspektionen fr strategiska produkter, ISP.Vren 1997 visade sig att s mnga som fem av de sju representeradepartierna var emot vidare leveranser till . De reserverade sig iutrikesutskottet mot vapenexport, inkluderande fljdleveranser, tillIndonesien. Fljande skrevs i reservationen: " All form av krigsmateriel-export till , (dvs bde krigsmaterel fr strid och vrigkrigsmateriel), som omfattas av de svenska exportreglerna str i strid med deriktlinjer fr svensk krigsmaterielexport som stllt sig bakom. "Detta, menar vi, visar klart och tydligt p det motstnd som finns tillvapenleveranser till . Vi anser ocks att det r viktigt att deansvariga hrsammar detta motstnd, och inte i fortsttningen undlter sigtill att gra, som vi tycker, grova feltolkningar i rekommendationerna frvapenexport.England, som mycket hrt kritiserats fr vapenexport till , hargenom den nya regeringen och dess utrikesminister tagit i pallvar med , MR-situationen och sttimor. Han har freslagit attEU p hg niv skall engagera sig i dessa frgor. Den brittiska regeringen hardessutom avslagit anskningar om export till av pansarfordonoch precisionsskjutvapen med hnvisning till att dessa kan komma attanvndas i sttimor. gr allts fre och r ett gott exempel. Vimenar att br agera i samma riktning och gra gemensamsak med den brittiska regeringen.Vi krver att- Den infr embargo mot ,vad gller all form av vapenexport. Det m glla fljdleveranser,reservdelar eller ammunition.-- Den ssom agerar p hg EU-niv isttimorfrgan.-- 10F-- P-HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om dd och de vriga gerillamedlemmarnas den,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i skerhetsrdet och generalfrsamlingen uppmuntraroch stdjer generalsekreteraren vad gller att hitta en fredlig lsning pkonflikten i sttimor,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i skerhetsrdet stdjer sttimors rtt tillsjlvbestmmande genom en folkomrstning,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i skerhetsrdet och annorstdes aktivtverkar fr att sttimor skall vara representerat i de pgendetrepartssamtalen om sttimor,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om utkat bistnd till sttimor,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att inom ramen fr FN-organen agerar fr att dettimorianska folkets skerhet garanteras genom en permanent nrvaro av FN,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att stdja idn om civil fredsvervakning frn oberoende NGO:er,8. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr all vapenexport och fljdleveranser till ,9. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att ssom skall agera p hg EU-niv isttimorfrgan.