mot · GL02So432 · 1997-10-06 00:00:00 — I den undersökningen skulle alla de beslut som berör pensionärer tas med, t.ex. kostnader för medicin, läkarvård, hemtjänsttaxor, urholkning av basbelopp, förändringar i bostadstillägget m.m. har regeringen inte genomfört en sådan undersökning, vilket innebär att regeringen inte har någon helhetsbedömning av pensionärernas villkor. I stället har man t.ex. presenterat en rapport som säger att pensionärerna som grupp fått det bättre. Pensionärerna är dock ingen homogen grupp, där finns låg- och höginkomstpensionärer, fattiga och rika, kvinnor och män. Regeringen anger nu i budgetpropositionen att en levnadsnivåundersökning kommer att prioriteras . uppskattar att regeringen gjort denna prioritering som med all säkerhet kommer att leda till förbättringar för framför allt låginkomstpensionärerna. Många äldre invandrare får inte folkpension beroende på att de beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl. Dessa pensionärer måste gå till och ansöka om socialbidrag för sitt uppehälle. Det har inträffat att en äldre, pensionerad invandrare tvingats söka socialbidrag för kostnaderna för ett svenskt medborgarskap. Kommunerna ersätts av staten för kostnaderna för socialbidragen, men det tar inte bort det faktum att detta är mycket förnedrande för äldre människor. Socialbidragsnormen varierar och ligger under folkpensionens nivå. I stället borde staten ta ansvar för sin politik och införa folkpension för de pensionerade invandrare som lever på socialbidrag. Flera partier har tidigare lyft fram den här frågan och tycker därför att det är märkligt att regeringen inte berör den, vare sig i integrationspropositionen eller inom utgiftsområde 11. Ekonomisk trygghet vid ålderdom. anser att staten skall ta ansvar för de pensionerade invandrare som lever på socialbidrag och vi har därför avsatt i vår budget för att äldre invandrare skall få sin folkpension. 7.8 Finansiering av pensionerna I krisuppgörelsen 1992 sänktes folkpensionsdelen av arbetsgivaravgiften . Staten tog därmed ett större betalningsansvar för folkpensionen. Företagen fick stora ekonomiska lättnader och fördelar medan statens budgetunderskott ökade med . i ett längre perspektiv, , har statsbudgetens utgifter för ålderspensioner minskat, mätt i fasta priser. Indexuppräkningen av de allmänna pensionerna släpar nu efter . ATP-pensionernas utfall har minskats från till av pensionsunderlaget. AP-fonderna kom till för att utgöra en buffert, dels vad gäller sparandet, dels för att förhindra alltför snabba svängningar i avgiftsuttaget och pensionsutbetalningarna. Fonderna ökade kraftigt det offentliga sparandet vilket haft stor betydelse samhälls- och bostadsbyggande. Uppbyggnaden av stora kapitalfonder hos privata fondförvaltare, som föreslagits av den s. k. genomförandegruppen, innebär att samhället förlorar möjligheten att använda kapitalet till nationens bästa. Staten kommer dessutom att tvingas låna pengar till höga räntor hos privata kapitalinstitut som därigenom kan utöva påtryckningar på staten. Därmed blir demokratin lidande och det blir marknaden som styr. förlorade AP-fonderna pengar genom beslut i . De tillfördes ca genom den enprocentiga egenavgiften, förlorade ca för att avgifter över tak förs till statsbudgeten, samt förlorade för att går till premiereserven. Det blir ett netto på minus . ökade AP-fonderna med genom det vidgade avgiftsunderlaget. Därefter kommer fonderna att tömmas för att bli en ren buffertfond där syftet är att det skall finnas en buffert motsvarande pensionsutbetalningar. AP-fonderna är av stort ideologiskt intresse. I och med premiereservens uppbyggnad och AP-fondernas tömning förlorar staten möjligheten att utnyttja och kontrollera avkastningen. Tilläggas kan att administrationskostnaderna i AP-fonderna ligger kring av underlaget medan administrationskostnaderna hos privata försäkringsbolag och kapitalinstitut ligger kring . Beslut har fattats av en majoritet i om att pengar skall föras över till den s.k. premiereserven som förvaltas av Riksgälden (prop. 94/95:41 Förändringar i finansieringen av det allmänna pensionssystemet, m.m.). som pengarna ligger på Riksgälden återförs inte räntan till pensionskapitalet utan förs in i statsbudgetens svarta hål. reserverade sig i pensionsarbetsgruppen mot införandet av det s.k. premiereservssystemet. Vi anser att pensionssparandet skall ligga kvar i AP-fonderna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillföra kommunerna så att de kan behålla sin personal,1 att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i regelsystemet att uttrycket medicinskt färdigbehandlad tas bort ur lagstiftningen, att hos regeringen begär förslag till ett statligt reglerat högkostnadsskydd enligt vad i motionen anförts, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommunerna skall utnyttja möjligheten att ekonomiskt stödja anhöriga, att hos regeringen begär förslag till en översyn när det gäller vårdbidraget som pensionsgrundande inkomst,2 att hos regeringen begär en utredning om införandet av frikort för högkostnadsskyddets medicindel, att till utgiftsområde 9 A 2 Läkemedelsförmåner för anvisar utöver vad regeringen anslagit, således 13 , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inordna tandvården för pensionärer i högkostnadsskyddet, att hos regeringen begär upprättandet av en riksnorm för pensionärernas förbehållsbelopp, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att uppfylla löftet om ett eget rum för alla i äldreboendet, att beslutar att folkpensionen och ATP räknas upp med hela basbeloppet med början från år 1999,2 att beslutar att höjningen av folkpensionen och ATP till ett helt basbelopp finansieras ur AP-fonderna.1 1 Yrkandena 1 och 12 hänvisade till FiU. 2 Yrkandena 5 och 11 hänvisade till SfU.