ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Fö710 · 1997-10-06 00:00:00 — Finansiering av kommunernas brandkårsverksamhet Kommunerna har ansvar för att ha en väl fungerande brandkårsverksamhet. I takt med att även kommunernas ekonomi är ansträngd förs på flera håll diskussioner om att ett par eller flera kommuner ingår samverkansavtal på det här området. Det kan givetvis vara en möjlighet, men behöver inte utesluta andra lösningar för brandkårsverksamheten. Som det fungerar har kommunens räddningstjänst skyldighet att ingripa vid alla eldsvådor. Detta gäller också om ägarna till lösöre och egendom inte är mantalsskrivna i kommunen och således inte på något sätt bidrar med skattepengar till brandkårsverksamheten. Det skydd som sakägare har är försäkringar mot förluster medan skattekollektivet har ansvar för att minimera skadorna i händelse av brand. Är detta en rimlig fördelning ? Undertecknad anser att finansieringen av brandkårsverksamheten inte nödvändigtvis behöver vara en angelägenhet utan kan med fördel ligga hos försäkringsbolagen. Det borde vara i försäkringsbolagens intresse att förfoga över det totala ansvaret för såväl försäkring som brandkårsverksamhet. Försäkringsbolagen har ingen möjlighet att påverka helheten när kommunen har det yttersta ansvaret för ingripandedelen. är därmed en verksamhet som med fördel kan finansieras på annat sätt. Frågan om ansvar och finansiering bör därför utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om brandkårsverksamhetens finansiering.
mot · GL02Fö711 · 1997-10-06 00:00:00 — I bestämmelserna i 1981:1104 regleras SOS ALARM:s arkivering av verksamhetens radio- och telefonsamtal. Enligt reglerna skall samtalen arkiveras för att sedan förstöras. anser att dessa bestämmelser är föråldrade och i stället bör anpassas till de bestämmelser som rör patientbesvärsrätten. En patient som vill ha sitt ärende bedömt av har på sig att framföra besvär. Det innebär att de larmanmälningar som kan ha visst värde i bevishänseende redan kan vara förstörda när frågan kommer upp i . När arkiveringsbestämmelserna infördes var det inte tekniskt möjligt att lagra en stor mängd samtal. Med användande av modern teknik (CD) bör inte en utökad lagringstid innebära någon större arbetsbelastning för alarmcentralerna. Enligt uppfattning bör de råd och direktiv som larmoperatörerna utfärdar vara en del av den medicinska patientjournalen, vilket det inte är . Enligt nuvarande bestämmelser måste en patientjournal sparas efter senast gjorda notering. föreslår att reglerna ändras så att de harmonierar med patientbesvärsrätten. föreslår därför att hos regeringen begär att får i uppgift att utarbeta nya regler för arkivering av radio- och telefonsamtal till larmenheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att ges i uppdrag att utarbeta nya direktiv för SOS ALARM så att arkiverade samtal blir en del av patientjournalen och att lagringen harmonierar med patienternas besvärsrätt.
mot · GL02Fö712 · 1997-10-06 00:00:00 — Ekonomiskt stöd till katastrofdrabbade Utred möjligheterna att med statliga medel ge ekonomiskt stöd till människor vars egendom drabbats av skador till följd av översvämningar, ras och dylikt. har många människor fått sina hem skadade på grund ras eller kraftigt regn eller hagel. Händelser av det här slaget har gjort att människor i t ex i och i i tvingats lämna sina hem, temporärt eller för alltid. Boende längs Norrlandsälvarna har också drabbats hårt. Stora ekonomiska värden har gått förlorade. Försäkringsbolagen ersätter privatpersoner för skador på hus och lösöre. Dock får den enskilde betala en relativt hög självrisk, vanligtvis av skadebeloppet. Det finns ofta en undre gräns för självrisken, . Förutom självrisken kommer den som drabbats att själv få betala skador på t ex uthus och tomter. Skador till följd av bland annat översvämningar är ett återkommande problem. orsakade den kraftiga vårfloden stora skador för boende längs , , , och . Vädersituationen då liknade årets, en snörik vinter med sen snösmältning och därtill en regnig vår. Vi har all anledning att tro att vädrets makter även i fortsättningen kan leda till vattenfyllda hus, isolerade samhällen och förstörda vägar och broar. Det är av det skälet nödvändigt att se över möjligheterna att ge enskilda människor ekonomisk hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om hur ekonomiskt stöd kan utgå till människor som drabbats av översvämningar, ras eller dylikt.
mot · GL02Fö713 · 1997-10-06 00:00:00 — Den kommunala räddningstjänsten finansieras till största delen med kommunalskatt. nettokostnader uppgår till i storleksordningen . En konsekvens av att verksamheten är skattefinansierad är att ägare av byggnader, industrianläggningar och annan egendom vid sina företagsekonomiska överväganden inte behöver ta hänsyn till samhällets kostnader för beredskap och räddningsinsatser. En rättvisande och effektiv prissättning av varor och tjänster som produceras borde naturligtvis också inkludera kostnader för räddningstjänst. På samma sätt kan man resonera om kostnaderna för skogsbrandsläckning. Varför skall inte dessa kostnader påverka priset på skogsprodukter? är det i hög grad skogskommunernas kostnader som påverkas negativt. Såväl rättvise- som effektivitetsskäl talar för att kommunerna ges utökad rätt att finansiera räddningstjänsten med avgifter. Det kollektiv som står för risken bör bära sin del av kostnaderna för räddningstjänst. Genom avgiftssättning synliggörs dessutom kostnaderna och intresset för att arbeta förebyggande understödjs. Ytterligare en fördel med avgiftsfinansiering är att de som betalar avgifterna lättare kan ställa krav på räddningstjänsten. Givetvis är skattefinansiering även framgent nödvändigt för att finansiera vissa typer av räddningsinsatser, t ex livräddning som inte har samband med olyckor där andra kan sägas ha ett avgörande ansvar. Den övervägande delen av kommunernas kostnader för räddningstjänst torde dock kunna hänföras till olika riskkollektiv där avgiftsfinansiering skulle vara lämpligt. Formerna för ett avgiftssystem kan varieras och kombineras. Man kan t ex använda schablonavgifter eller mer riskklassificerade avgifter. Efterskottsbetalning då räddningsinsats gjorts kan också vara en metod. Det är angeläget att omgående utreda räddningstjänstens finansiering i syfte att utöka kommunernas rätt att ta ut avgifter. Behovet finns att finna nya former för att finansiera samhällets kostnader för beredskap och räddningsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om räddningstjänstens finansiering i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Fö714 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi behöver ständigt med åtgärder förebygga att olyckor och skador inte uppstår p.g.a. brand, översvämningar, jordskred eller andra katastrofer och varhelst vi hanterar farliga kemikalier, radioaktiva ämnen eller andra för människor, djur eller natur skadliga ämnen. vet vi att olyckor och katastrofer trots allt händer. har ett antal olyckor inträffat i samband med transport av kemikalier i bl a och . En reflektion som gjorts i samband med uppföljningen av omhändertagandet och begränsningen av skadeverkningarna vid dessa olyckor har varit att det ibland tagit att få fram rätt utrustning och att det därigenom har inneburit att det uppstått onödigt segdragna räddningsprocedurer. Utvärderingar som gjorts visar generellt att den kommunala räddningstjänsten i regel klarar av större olyckor som översvämningar, skogsbränder och olyckor med farliga ämnen. har det blivit uppenbart att när olyckorna får för stor omfattning finns det behov av en nationell resurs som kan komplettera den lokala räddningstjänstorganisationen. Framför allt finns det ett behov av att ha tillgång till specialutrustning för räddningsinsatser med acceptabel anspänningstid som kommunerna normalt inte har. Sådana förråd ska kunna innehålla indikeringsutrustning, specialpumpar, uppsamlingskärl m m. För att kunna öka beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred i samband med olyckor och katastrofer är det angeläget att närmare utreda behovet av ett antal nationellt finansierade förråd som skulle kunna komplettera den kommunala räddningstjänstorganisationen. skulle lämpligen kunna få ett sådant uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av nationella förråd med specialutrustning för insatser i händelse av olyckor och katastrofer.
mot · GL02Fö715 · 1997-10-06 00:00:00 — Civila helikoptrar i räddningsinsatser När det inträffar en olycka, vare sig det sker till lands eller till havs, är snabba insatser ofta avgörande för möjligheten att rädda människoliv och förhindra onödiga tragedier. I det sammanhanget är ofta en helikopterinsats ett mycket effektivt verktyg. i många kommuner har därför avtal med civila helikopterföretag att dessa skall ge all möjlig assistans när en räddningsledare begär det. Sådana avtal har av bägge parter upplevts som mycket användbara. Bland annat i samband med en tragisk drunkningsolycka vid Sundvik i kommun har det förekommit uppgifter om att några motsvarande avtal om ingripande inte finns mellan de civila helikopterföretagen och . Detta är mycket otillfredsställande. Vi anser att verket måste vidta åtgärder för att genom lämpligt utformade överenskommelser förbereda insatser från civila helikoptrar vid olyckor till sjöss. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av insatser av civila helikoptrar vid olyckor till sjöss.
mot · GL02Fö718 · 1997-10-06 00:00:00 — har vi fått en allt större uppmärksamhet kring spridda lokala naturkatastrofer i vårt land. Stora regnmängder under korta tider leder ofta till översvämningar, med sättningar på både broar och vägar som följd. Stora skador på byggnader i form av ändrade grundförhållanden och vattenskador är också vanligt. Enskilda människor har fått kännas vid stora ekonomiska förluster. Bara kan nämnas vid , , , och södra delen av kommun. På dessa orter har enskilda människor drabbats av orimliga kostnader i form av materiella skador. Då det är svårt att via försäkringsskydd täcka dessa förluster till rimliga kostnader borde en nationell fond upprättas. Fonden bör inriktas på att verka där det inte finns samhällsskydd eller försäkringsskydd som täcker kostnader som är omöjlig att bära för den enskilde. Den bör inriktas på att täcka fast egendom som vägar, broar, trummor och byggnader. Det vill säga att den bör riktas mot boendet. Det är mera tveksamt om kommuner och statliga organ skall ingå i målgruppen. Administrationen av en sådan fond skulle kunna knytas till ett befintligt organ som civila försvaret utgör. Detta organ har ju verkningsområde såväl nationellt som regionalt/lokalt. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna gällande såväl kapitaluppbyggnad som administration för bildande av en nationell fond som skydd för enskilda vid naturkatastrofer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utreda förutsättningar för bildande av en nationell naturkatastroffond.
mot · GL02Fö719 · 1997-10-06 00:00:00 — Ökad dammsäkerhet i svenska älvar inträffade en översvämningskatastrof i , och . Stora områden i , , och berördes också. Över en miljon människor drabbades. 137 000 personer måste evakueras och ett 100-tal miste sina liv. Översvämningarna orsakades av extremt höga nederbördsmängder under kort tidsrymd vilket innebar att många dammar brast. Dessa nederbördsmängder och flöden var inte förutsedda och hade inte beräknats då de aktuella dammarna byggdes. Dimensionerade flöden överskreds med . Svensk älvsäkerhet bygger på en dimensionering baserad på den högsta avrinningen med ett påslag av . Detta motsvarar i regel ett flöde med en återkomsttid av . Det är uppenbart att de regnmängder och flöden som vi nu sett exempel på både i och i kan komma att överstiga de värden som gällt för svenska dammar och älvar. Sannolikheten för ett dammbrott i har därmed ökat. Om ett sådant inträffar får det katastrofala konsekvenser för människor, miljö och bebyggelse. Trots att svensk älvsäkerhet (1995) blivit föremål för översyn och riksdagsbehandling () bör den ånyo ses över mot bakgrund av de nya rön som redovisats ovan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av dammsäkerheten i svenska älvar.
mot · GL02Fö720 · 1997-10-06 00:00:00 — Gårdagens brandkår har utvecklats till dagens räddningstjänst. En bred kompetens finns. Man arbetar med förebyggande brandskydd och beredskap, med konsulttjänster och utbildning. Utvecklingen går raskt framåt men i ett avseende är det en brist. Kvinnor är mycket sällsynta i räddningstjänst. I andra traditionellt manliga branscher har kvinnor blivit vanligare men kvinnliga brandmän är näst intill obefintliga. Förklaringen är troligen uppfattningar om vilka kvalifikationer en brandman skall ha och tämligen hårda fysiska krav (muskelstyrka) vilka kvinnor i allmänhet har svårare att nå upp till. Genom en kvalificerad utbildning klarar många kvinnor de fysiska kraven och med ett utbildningsinnehåll som möter morgondagens krav på räddningspersonal kan kvinnor få en väg in i räddningstjänsten. Utbildningen kan också bidra till en utveckling av brandmannayrket och ge en högre kompetens än den som normalt finns . Inom i finns planer på hur en kvalificerad yrkesutbildning kan genomföras. Utbildningen är i första hand tänkt för kvinnliga undersköterskor, bland vilka arbetslösheten är stor. Utbildningen avses omfatta 80 poäng. Utbildningen har växt fram ur flera behov, först och främst för att underlätta för kvinnor att bli brandmän men också för att höja kompetensen inom brandmannayrket för att möta morgondagens krav på räddningspersonal. Jämlikheten måste slå igenom även inom räddningstjänst. är ett lämpligt område för en försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning. yrkesutbildning kommer att fördela 1 800 platser i försöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av anställda av båda könen inom räddningstjänsten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försök med kvalificerad yrkesutbildning för kvinnliga brandmän.1 1Yrkande 2 hänvisat till UbU.
mot · GL02Fö721 · 1997-10-06 00:00:00 — Inom många områden behövs det minskning av byråkrati och onödiga regler. Ett sådant område är sotningsmonopolet. Vi har gått mot avreglering och konkurrens. Men sotningen är fortfarande ett område där det råder monopol och där kommunernas möjligheter att påverka är mycket begränsade. Många fastighetsägare är mycket irriterade över att man inte själv får avgöra i vilken omfattning sotning skall ske. Det är också ett arbete som de flesta klarar av att utföra själva. Att nu vedeldare går över till olja eller el på grund av att sotningstaxorna blir för höga är inte acceptabelt i arbetet för ett uthålligt ekologiskt samhälle. Det kan behövas en viss kontroll för att förebygga eldsvådor och liknande, men det är en uppgift som borde kunna inrymmas i till exempel försäkringsvillkoren. Det är också tänkbart att kontrollera att sotningen sköts på rätt sätt genom en årlig besiktning. Däremellan kan den enskilde ha eget ansvar att det sköts på rätt sätt. Sotningsmonopolet har varit föremål för utredning men något förslag till avreglering har inte kommit fram. Att behålla monopolet är i allra högsta grad otidsenligt. Det bör möjligt avskaffas och ansvaret för såväl säkerhet som rengöring av eldningsutrustning läggas på fastighetsägaren. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sotningsmonopolets avreglering.
mot · GL02Fö722 · 1997-10-06 00:00:00 — är i stort behov av större kunskap om de risker och hot som finns i vårt samhälle. Det är viktigt för att vi själva skall kunna förebygga, informera och operativt möta riskerna på bästa sätt inom räddningstjänstens område i fred och krig. Riskinventering, analysering och konsekvensbeskrivning har genom Statens räddningsverks uppmaningar under dess tioåriga verksamhet påbörjats och/eller genomförts av brand/räddningstjänsten i cirka 100 kommuner. Önskemålet är att detta viktiga arbete påskyndas genom lagstyrning. Undertecknad anser att samtliga kommunala brand- och räddningstjänster samt statliga myndigheter som har ett räddningstjänstansvar skall åläggas att kontinuerligt riskinventera, analysera och konsekvensbeskriva sina respektive ansvarsområden. bör också få i uppdrag att riskinventera, analysera och konsekvensbeskriva risker och hot utanför vårt lands gränser, som kan drabba . Detta arbete bör leda till att vi kan arbeta vidare med en organisatorisk översyn av statlig och i fred och krig. Vi torde kunna uppnå en rationellare, slagkraftigare och billigare organisation genom mer samarbete och sammanslagningar . Människorna i det svenska samhället kommer att bli mer riskmedvetna och därmed bidra till att människoliv, ekonomiska värden och miljön sparas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en parlamentarisk utredning tillsätts med målsättning att lägga lagförslag på att kommunala och statliga räddningstjänstmyndigheter åläggs att riskinventera, analysera och konsekvensbeskriva sina respektive ansvarsområden.
mot · GL02Fö723 · 1997-10-06 00:00:00 — Skärgården är en nationell tillgång. I många sammanhang uttalas att vår skärgård är unik i världen. Det sägs också i dessa sammanhang att det är viktigt med en levande skärgård. Om vi skall ha en levande skärgård måste det finnas människor som arbetar och bor permanent där. Genom ny teknik och rationalisering avvecklar lots- och sjöräddningsstationer, ett exempel är Söderarm. Handelsflottan har inte längre behov av denna service vid våra kuster. Båtturismen liksom fritidsboendet i skärgården är mycket omfattande. Sjöräddningsstationerna har varit mycket viktiga även för fritidsbåtarna. De har kunnat bistå med väderprognoser; det sker ofta hastiga väderomslag i skärgården. De har gjort många direkt livräddande insatser. För den här verksamheten är det viktigt att det finns människor som är nära det som händer och som ser när det händer, teknik kan på detta område inte ersätta det levande ögat. För båtturismen och för alla som vistas i skärgården är det viktigt med sjösäkerhet och att det finns räddningsberedskap. Sjöräddningsstationerna har fler viktiga funktioner, de skapar arbetstillfällen och fyller en viktig funktion för sjösäkerheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en garanterad sjösäkerhet.
mot · GL02Fö801 · 1997-10-06 00:00:00 — Värnpliktigas utbildning i hjärt- och lungräddning Det har funnits ett önskemål, rent av ett krav, att värnpliktiga skulle ges utbildning i hjärt- och lungräddning. Det är nu dags att pröva om denna relativt enkla utbildning skall införas för landets värnpliktiga. Enligt de undersökningar som finns skulle en utbildning, omfattande endast , vara tillräcklig. Den borde kunna införas utan att övrig utbildning störs eller att den föreslagna utbildningen medför några extra kostnader i varje fall kostnader som inte är en väl investerad summa. Den statistik som redovisats av berättar om att antalet trafikolyckor med värnpliktig personal har ökat . Detta räknat i absoluta tal. Samma källa berättar att 1997 ser ut att bli ett svart år inom området. lär cirka 400 värnpliktiga ha skadats. har under krävt att utbildning skall ske inom nämnda område. Det är nu dags att undersöka om möjligheterna finns att starta utbildningen, om nu ordet utbildning kan vara det rätta då det handlar om endast , dock värdefulla . Det är bara att instämma i den redovisning som gjorts om vad en hjärt- och lungräddning för landets värnpliktiga skulle ge för den värnpliktige och där det framhålls en rad fördelar av vad utbildningen skulle innebära. har framhållit följande argument för införandet av utbildning i hjärt- och lungräddning: En ökad trygghet för den enskilde värnpliktige. En ökad chans till överlevnad för den värnpliktige som drabbas av hjärt- och/eller andningsstopp. (vetenskapligt bevisat genom en utredning av , ansvarig för HLR i .) Ett ökat riskmedvetande genom en ordentlig utbildning i första hjälpen. En ökad möjlighet för värnpliktig personal att ingripa vid kriser i samhället under fredstid, i linje med försvarsbeslutet 96. En generell samhällsvinst genom att det skulle ges en livräddande utbildning till cirka 30 000 ungdomar. En civil merit för den värnpliktige efter fullgjord värnplikt. Detta är argument som man bör ta fasta på och som bör väga tungt då frågan om hjärt- och lungräddning för landets värnpliktiga diskuteras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av hjärt- och lungräddning för landets värnpliktiga.
mot · GL02Jo13 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk I propositionen föreslår regeringen bland annat utökning avantalet utrotningshotade husdjursraser som omfattas av det såkallade miljöprogrammet. Syftet är att för tryggandet av dengenetiska variationen bevara och hållbart nyttja de genetiskaresurserna, så att en långsiktig uthållig husdjursproduktionkan uppnås med svenska husdjursarter.Omsorgen om husdjursrasernas fortlevnad och genetiska variation böräven omfatta de svenska hästraserna. Därför anser jag att miljöprogrammetbör utökas med hästraserna nordsvensk brukshäst, svenska ardennerhästenoch gotlandsruss. Det bör ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om att utöka miljöprogrammet med hästraserna nordsvensk brukshäst,svensk ardennerhäst och gotlandsruss.
mot · GL02Jo14 · 1997-10-03 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöprogram fr.o.m ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att prioritera forskning kring utveckling av ett energieffektivtjordbruk.