mot · GK02Sf41 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:155 Enhetlig registerlagstiftning på socialförsäkringsområdet, m.m. InledningMiljöpartiet gör liksom regeringen bedömningen att dennuvarande uppdelningen av registerlagstiftningen inomsocialförsäkringen bör slås samman till en ny, enhetligregisterlagstiftning. Detta är nödvändigt inte minst för attsocialförsäkringsadministrationen skall kunna utveckla ettväl fungerande ADB-stöd och bedriva verksamheten på etteffektivt och flexibelt sätt. Med en registerstruktur sommöjliggör logiskt samband mellan olika registreradeuppgifter och lokalt upprättade register ges bättreförutsättningar för att t ex kartlägga förekomsten avarbetsskador och förebygga dessa. förslag tilllokal samverkan inom socialförsäkringen (se motion1996/97:Sf40) kommer att kräva en flexiblare ADB-hantering än vadsom är möjligt.Vi kan emellertid inte ställa oss bakom propositionen, eftersom vi anser attden brister i analysen av vilka persondata- och integritetsskyddsfrågor somkommer att aktualiseras med den föreslagna ADB-utvecklingen. Eftersomdet pågår ett arbete med hur den framtida datalagstiftningen skall behandladessa aspekter, anser vi att bör avvakta med beslut tills dess att ettmer tillfredsställande underlag finns att tillgå.Antagande om fusk stärkerkontrollmaktRegeringen ser ett utvecklat ADB-stöd som en förutsättningför att komma till rätta med fusket inom socialförsäkringen.Man vill i lag precisera en myndighets rätt att få tillgång tillde uppgifter som behövs för att avgöra om en individ har rätttill ett visst bidrag. Det kan t ex röra vilka övriga bidrag ensökande uppbär och vilka uppgifter som personen där angett.Miljöpartiet anser att regeringens ambition att minimerafelaktigt utbetalda ersättningar överbetonar fuskets förekomstoch att det är systembristerna som i första hand bör åtgärdas(se motion 1996/97:Sf29). Vi anser inte att fusketsomfattning är tillräckligt säkerställt för att kunna tas somintäkt för införande av de kontrollsystem regeringen förordar.Konsekvenserna för medborgarnas rätt till sekretess ochintegritetsskydd kan bli förödande.Elektroniska akterRFV och försäkringskassorna föreslås få möjlighet attanvända sig av elektroniska akter. En elektronisk akt skall fåinnehålla handlingar som kommit in eller framställts i ettärende, även om handlingen innehåller sådana känsligauppgifter som enligt lagens huvudregel inte får registreras.Särskilda skyddsregler föreslås därför gälla för deelektroniska akterna.Vi vill starkt ifrågasätta om inrättande av elektroniska akter överhuvudtaget är förenligt med högt ställda krav på sekretess och integritet. Enligtpropositionen kan vissa handlingar som registrerats i akten undantas frånskyldigheten att lämna registerutdrag. Endast handlingens ärendebeteckninganges. Det är således inte möjligt att söka fram uppgifter om en registreradsom finns i andra akter än dem som avser personen själv. Omförsäkringskassan i t ex ett förskottsbidragsärende upprättat en handling omfadern till ett barn och placerar denna handling i akten som rör modern tillbarnet, har fadern ingen rätt att ta del av uppgifter som rör honom själv. Vianser att detta är oförenligt med det grundlagfästa kravet på skydd för denenskildes personliga integritet vid dataregistrering av personuppgifter.Orimlig EU-anpassningPropositionen innebär enligt vår mening en forcering avreformarbetet med registerlagstiftningen inomsocialförsäkringen. Regeringen hänvisar till EG-direktivet95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende påbehandling av personuppgifter och om det fria flödet avsådana uppgifter. Medlemsstaterna skall enligt direktivetsätta i kraft de lagar och andra författningar som ärnödvändiga för att följa direktivet senast efter att detantogs, dvs . Propositionen utgören anpassning av svensk lag till detta direktiv.EG-direktivet medger att medlemsstaterna kan göra undantag från förbudetmot att behandla känsliga personuppgifter, om det sker av hänsyn till ettviktigt s.k allmänintresse. Detta direktiv har också behandlats i Datakom-mitténs arbete med att utreda en ny persondatalag. representanti ifrågasatte i sin reservation till SOU 1997:39 "huruvida denlagtekniska konstruktionen överensstämmer med regeringsformen" ochhävdade "att bedömningen av vad som är ett viktigt allmänintressetillkommer " (SOU 1997:139, s 674).Miljöpartiets representant anförde vidare beträffande "den osäkerhet somföreligger avseende offentlighetsprincipens förenlighet med EG:s data-direktiv. Då vi inte med säkerhet kan bedöma EG-direktivets inverkan på densvenska offentlighetsprincipen är det av stor vikt att kommande justeringar ipersondatalagen sker genom en sedvanlig lagstiftningsprocess. Riksdagenbör därför inte ge regeringen ytterligare kompetens att efterhand detaljreglerabestämmelser som kan komma att påverka offentlighetsprincipen" (SOU1997:139, s 674).Miljöpartiet anser att dessa aspekter på hur EG-direktivet relaterar tillregeringsform och offentlighetsprincip inte belysts tillräckligt i förslagettillny, EU-anpassad socialförsäkringsregisterlag.Kvalitetssäkring vidlagkonstruktionSlutligen vill vi rikta en generell kritik mot propositionensensidiga betoning av teknisk och juridisk systemintegration.Perspektivet är otvetydigt statsmaktens behov av utökadekontrollmöjligheter och myndigheternas behov av effektivareorganisation - hur uppgifterna skall registreras. Frågan omkvaliteten i vad som registreras om medborgarnaproblematiseras inte.Forskning av kvaliteten på de utredningar som görs inom harvisat att de ofta är av undermålig kvalitet - subjektiva värdeomdömen utananalys eller källkritik har kunnat ligga till grund för myndighetsutövning.Denna problematik är känd och de förslag att åtgärda dem som diskuterats påpolitisk nivå rör t.ex. metodutveckling, förbättrad utbildning och yrkes-legitimering.När regeringen nu föreslår ändringar i registerlagstiftningen försocialförsäkringen som i hög grad vidrör så väsentliga medborgarintressensom sekretess och integritetsskydd, är det ytterst angeläget att analyserabehovet forskning, utbildning och kvalitetssäkring inom socialförsäkringensadministration. I enlighet med vad representant hävdade iDatalagskommitténs betänkande leder bristande kvalitet hos personuppgifterinte bara till integritetskränkningar utan också till fel vid beslut, tilluppkomst av eller till förvärrade konflikter, till onödiga processkostnaderoch till fel vid användning av uppgifterna vid statistisk behandling och andravetenskapliga ändamål. anser att kvalitetsproblemet medbedömning av personuppgifter måste uppmärksammas vid konstruktion avregisterlagstiftning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1996/97:155 så vitt gäller förslaget tillsocialförsäkringsregisterlag i avvaktan på att arbetet med en nydatalagstiftning slutförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitetssäkring vid konstruktion av socialförsäkringensregisterlagstiftning.