ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02K706 · 1997-10-06 00:00:00 — Den tolvstjärniga flaggan blev symbol 1955 och för Europeiska gemenskaperna . Det innebär att sedan blev medlem av EU är flaggan också vår. Detta märks i väldigt liten utsträckning i , jämfört med andra europeiska länder. När vi, till exempel, firar , som också brukar kallas europeiska unionens födelsedag, förekommer det knappast någon flaggning alls med EU-flaggan. Ett mer allmänt flaggande med EU-flaggan skulle på ett naturligt sätt påminna svenska folket om vårt medlemskap i unionen. Regeringen bör ta initiativ till att EU-flaggan används i officiella sammanhang, tillsammans med den svenska. Enskilda och företag som vill använda EU-flaggan tillsammans med den svenska skall kunna få information om vilka regler man bör följa. Dessutom bör uppmärksammas på ett tydligare sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett mer allmänt användande av EU-flaggan.
mot · GL02K708 · 1997-10-06 00:00:00 — Robin-medalj för bärgning av skeppsbesättning Såsom anförts i motion 1994/95:K801 donerade den förmögne parisköpmannen (18191915) medel till flera länder för att på skilda sätt befrämja sjöräddningsväsendet. I de flesta fall bl.a. i och utdelades penningbelopp. Den engelska bestod däremot ursprungligen av ett guldmynt i en svinläderbörs med inskription, men numera av en graverad barometer. I , där motsvarande belöning hade utdelats av Konungen i statsråd, beslöts denna av och 1962 av Sjöfartsdirektoratet. Genom kunglig resolution beslöts, att kapitalet skulle frigöras och brukas för ett antal plaketter till utdelning i stället för räntebeloppet. Plaketten visade ett motiv med ankare, palmkvistar och stjärnor jämte riksvapnet och utfördes i silver. Den statliga medverkan upphörde , men påtog sig Rederforbund och Skipsfartens Arbeidsgiverforening i samarbete med Skibsförerforbund kostnaderna för plaketter i nysilver och diplom. Den sista plaketten utdelades , då legatmedlen hade förbrukats. I utfärdade Kungl. Maj:t i skrivelser och bestämmelser för belöning (SFS 1886:Bih. 79 s. 3 och 1916:41), ävensom för en senare donation (SFS 1982:Bih. 29 s. 2 och 1904:Bih. 19 s. 9). Att utdela ett kontantbelopp på till en fartygsbefälhavare, ansågs knappast vare sig ha någon praktisk betydelse för mottagaren eller vara i överensstämmelse med numera gängse former för offentligt erkännande av en dylik bedrift. Maj:t () en hemställan, att belöningen kunde utdelas i form av en bärgningsmedalj, Nära föreslogs i en inlaga till justitiekanslern (145/63), att belöningen skulle få formen av en minnessak, eventuellt plakett till ett värde av . Inom utreddes frågan om civila statliga belöningar för sjöräddning m.m. (se mot. 1978/79:1552 och 1984/85:1964). Efter en ny permutationsansökan från beslöt Kammarkollegiet , att den upprättade Stiftelsen disponerar avkastningen av donation, varefter fonden upplösts. belöning är ett kontantbelopp, trots att en bärgningsmedalj med angivande av donators namn bättre hade motsvarat internationella förhållanden. Man kan tänka sig, att efter beredning gör framställan om belöning till ordenskapitlet, vilket i ett framtida integrerat belöningssystem blir beslutsinstans. Motivvalet kan ansluta till den norska plaketten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ombildande av belöning till en bärbar bärgningsmedalj.
mot · GL02K709 · 1997-10-06 00:00:00 — Det är förbjudet att förse svenska flaggan med text, märken, bokstäver eller andra tecken. Vi kan tyvärr konstatera att det alltför ofta syndas mot detta förbud i samband med olika arrangemang. I det ena TV-inslaget efter det andra kan man upptäcka att det exempelvis i samband med olika idrottsarrangemang förekommer texter av olika slag på den svenska fanan. Trots förbudet får detta ofog fortgå. Eftersom straffbestämmelserna är slopade lägger naturligtvis inte polisen ned någon möda för att komma till rätta med problemet. Upprepas en olaglig handling tillräckligt utan att någon reagerar blir den till slut på något sätt legaliserad. Så får det inte vara. Vi tycker det är självklart att flagga skall respekteras. Förses flaggan med märken av olika slag skall detta lagbrott beivras. Straffsanktion bör därför återinföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att straffbelägga användning av flagga på vilken det obehörigen anbringats märke, bokstav, tecken eller text av något slag.
mot · GL02K710 · 1997-10-06 00:00:00 — överlämnade sitt betänkande Nationaldagen (SOU 1994:58). Det har dock ännu inte föranlett någon lagstiftningsåtgärd. Utredningen har kritiserats för att lägga tyngdpunkten på de ekonomiska konsekvenserna av att införa nationaldagen som helgdag. Av de summariska övervägandena att döma hade däremot de kulturhistoriska aspekterna, vilka borde ha varit de primära, blivit eftersatta. Detta markeras av att en så traditionsrik helgdag som föreslagits till indragning. Därmed skulle det totala antalet helgdagar förbli oförändrat, om nationaldagen blev en ny helgdag. Frånsett , numera , som återinfördes som självständig, fast rörlig helgdag , är första maj den senast införda med ett oegentligt uttryck helgdagen. Det naturliga borde ha varit att utförligare diskutera formerna för dess införande och överväga dess avskaffande, eller, eventuellt, förläggande till närmast efterföljande söndag. Det kan vara av intresse att notera, att andra lagutskottet i sitt betänkande (1938:27) inte föreslog bifall till propositionen (1938:93) angående första majs likställande i vissa hänseenden med allmän helgdag. Terminologin är intressant. Dagen skulle uttryckligen inte vara någon helgdag ett kyrkligt begrepp utan bara likställas därmed Helgdag blev den först i en sekulariserad sentida lag (1989:253). I voteringen segrade dock reservationen, varför lag utfärdades. Det förtjänar också att noteras, att många länder överhuvudtaget inte firar första maj, t.ex. , , , , , , , , . och samt muslimska länder. I firas däremot en opolitisk alltsedan 1894, däremot och de australiska delstaterna . Det Stortyska riket utfärdade en lag om helgdagar, som slog fast, att var tyska folkets nationella högtidsdag med helgdags karaktär. Detta kan vara ägnat att inge olust liksom i tiden mer näraliggande påminnelser om en totalitär realsocialisms militaristiska förstamajparader med alla röda fanor på i , och järnridån genom ett delat . Nog borde denna första maj förpassas till historiens soptipp och i stället vår nationaldag upphöjas till allmän helgdag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om allmänna helgdagar (1989:253) i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02K712 · 1997-10-06 00:00:00 — Genom regeringens propositioner 1992/93:200 och 1993/94:38 ombildades de tidigare Tele- och Postverken till de alltjämt statsägda aktiebolagen . Trots tidigare långvarig anställning hos staten upphörde vederbörande anställds rätt att erhålla utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst i dess olika varianter: guldmedalj, guldarmbandsur, kristallskål eller vas. När det gäller de nämnda bruksföremålen torde det ej föreligga några problem med upphandlingen. När det däremot gäller den traditionella medaljvarianten, som efterfrågats av alltfler, måste en lämplig lösning sökas, eftersom beslut om en kunglig medalj knappast kan delegeras till ett aktiebolag. Frågan har tidigare uppmärksammats i riksdagsmotioner 1984/85:2327 och 1987/88:A616 utan någon åtgärd. Någon form av övergångsbestämmelser måste således utfärdas, lämpligen i tillägg till gällande förordning om utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Denna bör förtydligas beträffande anställda, som f.n. märkligt nog inte betraktas som statsanställda och således varit uteslutna från att erhålla den statliga tjänsteutmärkelsen. En möjlighet är att för de bolagiserade personalkategorierna använda den tidigare brukade medaljinskriften För långvarig och trogen tjänst, senast utdelad av Kungl. Maj:t (Handelsdep.) Denna medalj kunde tillhandahållas av Kungl. , vartill framställning kunde göras till vederbörande bolagsstyrelse, som stod för kostnaden. Det finns internationella paralleller till vår ombildning av statlig myndighet till bolagsform. Efter det brittiska postverkets förändring från Government department till 1969 bibehöll den då anställda personalen sin rätt till Medal enligt tidigare regel. Motsvarande generositet borde även gälla i , vilken medaljinskription som än väljs. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär tilläggsbestämmelser avseende officiella tjänsteutmärkelser i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02K713 · 1997-10-06 00:00:00 — Översyn av det officiella belöningssystemet Varje samhälle torde ha behov av att kunna belöna sina medborgare för förtjänstfulla insatser. Praktiskt taget alla andra stater har någon form av ordnar eller liknande belöningar, som kan tillfalla förtjänta medborgare. Det enda land som följt exempel, torde vara , som efter den realsocialistiska fall avskaffat alla ordnar för bulgariska medborgare, medan tre ordnar för utländska medborgare återstår. I många av de tidigare hade det gått inflation i ordnar och medaljer. Dessa länder har dock snabbt försökt att återvinna sin identitet genom att införa ett traditionellt belöningssystem. Det gäller bl.a. , , , och . Även i våra baltiska grannländer har en reformering av ordensväsendet ägt rum liksom i och . I inget land har man dock förutom i velat följa den svenska modellen att avskaffa ordensväsendet för det egna landets medborgare. Det torde knappast finnas något billigare sätt att visa samhällets erkänsla för gjorda insatser än genom ordensbelöningar. bör bryta sin internationella isolering i detta hänseende. Belöningssystemet framstår som högst splittrat. Svenska medborgare får inte mottaga svenska ordnar. De är förbehållna utländska medborgare. Detta i sin tur har medfört en icke önskvärd splittring. Halvofficiella utländska ordnar, liksom privatordnar, har fått en ökad spridning. Enligt vår uppfattning är det nu hög tid att göra en ordentlig översyn av hela det officiella belöningssystemet. Som en jämförelse kan nämnas att en dansk regeringsutredning konstaterade att ordensväsendet borde bevaras. I diskuterades frågan sista gången 1910. I det norska har frågan inte debatterats . I det brittiska underhuset framhöll den dåvarande labour-premiärministern, numera of , 1977 värdet av att kunna belöna den som gjort sitt land stora tjänster. Konung uttryckte vid ordinarie ordenskapitel sitt beklagande över att behöva bryta en över tradition, som i många avseenden varit en tillgång att räkna med. kan de kungliga svenska riddarordnarna fira 250-årsjubileum. De tillkom på riksens ständers initiativ. Ett lämpligt inslag i högtidlighållandet av detta nationella minne vore förvisso något slags återställande av det svenska ordensväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av det officiella belöningssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Kr201 · 1997-10-06 00:00:00 — världsarvslista erbjuder unika möjligheter att skydda värdefulla miljöer för framtiden. Allt fler svenska miljöer har också kommit att skyddas dock inte oväntat inga i . står och i tur. Ur världsarvssynpunkt torde dock ingendera kunna mäta sig i skyddsvärde med Falsterbonäset som är den fågellokal som passeras av fler flyttfåglar än någon annan i världen utom . Falsterbonäset är därför ur naturskyddssynpunkt omistligt. Det torde därför inte finnas någon ursäkt för att inte omgående skydda Falsterbonäset genom att uppföra det på . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att uppföra Falsterbonäset på .
mot · GL02Kr202 · 1997-10-06 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslår regeringen stora nedskärningar på länsmusiken från de som budgeterades 1997 vill man skära 25 miljoner 1998 och ytterligare 25 miljoner 1999. finner förslaget mycket märkligt, inte minst som länsmusiken stadigt utvecklats till både ökat antal genomförda konserter och ökad spridning av konserternas innehåll. I förslag till budget behöver dessa nedskärningar inte göras och dessutom ger vi tre miljoner mer än regeringen till Svenska rikskonserter (utgiftsområde 17 B1). Behovet av en professionell blåsarorkester Blåsarmusiken har en lång tradition i . Konkurrensen från andra musikformer är dock stor och blåsarmusiken har länge varit på tillbakagång, bl a i och med att Rikskonserter slutade ge ekonomiskt stöd. Men fortfarande tilltalas många av blåsarmusiken med dess breda repertoar och många fritidsmusiker är också engagerade blåsarmusiker. För att bevara mångfalden krävs dock också att det finns orkestrar av hög klass. Detta både för att bibehålla konstnärliga kvaliteter, men också för att ta tillvara de erkänt skickliga musiker som utexamineras från landets musikhögskolor. Att erbjuda musikutbildning utan att ge möjlighet till fortsatt arbete vore att underminera hela verksamheten. Spårvägsmäns Musikkår (SL:s Musikkår) bildades och är största professionella symfoniska blåsorkester. som orkestern håller mycket hög klass och fungerar som traditionsbärare av den svenska blåsarmusiken har man anpassat sig mycket väl till dagens situation och efterfrågan. Detta bl a genom att dela in orkestern i åtta mindre ensembler. Dessa ensembler fungerar parallellt genom att de besätts av olika musiker. I princip kan alltså musikkåren ha konserter på åtta olika ställen ! Detta ger utmärkta möjligheter att turnera i hela , ett eftersatt behov då saknar länsmusik. De olika ensemblerna har varierande inriktningar, från jazzkvartett och underhållningsmusik till klassisk kammarmusik. Musikkåren ligger också i framkant vad gäller nutida konstmusik och har flera specialskrivna verk av svenska kompositörer på repertoaren. Organisatoriskt är huvudman för SL och därmed över . bidrag till musikkåren var 1996 , vilket räcker till deltidsanställning () av 43 musiker. Situationen är ohållbar; musikerna har en lön på för 60 %-anställningen och tvingas därför ha andra arbeten vid sidan om. Vissa arbetar som musiklärare eller frilansar. För att klara full anställningsnivå behöver musikkåren en budget på 18 miljoner. Själva ser man gärna som fortsatt huvudman, men med ett tredelat ekonomiskt stöd så att även staten och avsätter pengar. föreslår därför att för anvisar ur utgiftsområde 17 B1 till Spårvägsmäns Musikkår. Med hänvisning till det anförda hemställs att för anvisar till Spårvägsmäns Musikkår ur utgiftsområde 17 B1.
mot · GL02Kr204 · 1997-10-06 00:00:00 — Våra svenska nationalscener har en mycket viktig uppgift. De skall presentera det yppersta av vad skådespelarkonst kan uppvisa av det svenska och internationella kulturarvet. Rollen som nationalscen innebär också förpliktelsen att vara tillgänglig för hela svenska folket, lämpligen genom att föreställningarna när de slutspelats på nationalscenen televiseras. Däremot kan uppgiften knappast vara att ta över rollen som experimentteater från de fria grupperna, eller att med allmänna medel från hela landet bygga ut en mängd småscener i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nationalscenernas uppgifter.
mot · GL02Kr205 · 1997-10-06 00:00:00 — ingår i stiftelsen i verksamhet. Här har man lyckats att både driva en orkesterverksamhet med hög kvalitet och bygga upp en framgångsrik länsmusikverksamhet. Detta kan nu komma att raseras. Musica Vitae kan inte definieras som en länsmusikensemble, utan är i själva verket en av landets mest etablerade och erkända kammarorkestrar. Orkestern har hela som arbetsfält och samverkar med flera av landets tunga kulturinstitutioner, samt har också skapat sig ett gott internationellt anseende. Musica Vitae är av stort nationellt intresse. Det är ytterst angeläget att kulturverksamhet på högsta nivå kan finnas även utanför . Musica Vitae har trots stora ansträngningar aldrig lyckats erhålla grundbelopp för sin finansiering, utan har ända sedan starten finansierats via länsmusikbidragen. Lika länge har ett intensivt arbete pågått för att överföra orkestern från länsmusikfinansiering till direktfinansiering, för att söka skapa finansiell trygghet som egen orkester. Framställan i ärendet har gjorts ett flertal gånger och uppvaktningar har gjorts. har en öppen dialog förts mellan Musik i och , men en förändring av finansieringsformen har dock inte kommit till stånd. De nu föreslagna nedskärningarna av det statliga bidraget till länsmusiken kommer, om de genomförs, att bli förödande för stråkorkestern . Utan särskilt institutionsstöd måste orkestern sannolikt läggas ner. Musica Vitae utgör egen resultatenhet i Musik i ekonomisystem. Den har egen ledning och administration och tillhör avtalsmässigt orkesteravtalet. Musica Vitae fungerar på så sätt som egen orkesterinstitution, vilken är lika etablerad i svenskt musikliv som de grundbeloppsfinansierade orkesterinstitutionerna. En minskning av det statliga bidraget med 2,4 miljoner betyder att Musica Vitae hamnar i samma situation som Dalasinfoniettan, vilken i propositionen föreslås få extra statlig tilldelning. Musica Vitae skulle därmed vara den enda svenska orkestern som för sin överlevnad inte erhåller särskilt institutionsstöd. Detta är oacceptabelt. bör hos regeringen hemställa om särskilt institutionsstöd till Musica Vitae. Stödet föreslås finansieras i första hand ur potten för allmänna projektmedel, i andra hand från konto för senare fördelning och i tredje hand från de nationella institutionerna i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stråkorkestern .
mot · GL02Kr206 · 1997-10-06 00:00:00 — Sammanläggning av Aktuellt och Rapport Förmedlingen av nyheter koncentreras alltmera till televisionen. Mediets möjligheter till att distribuera nyheter och övrig information snabbt uppskattas av många. Radion har förvisso samma möjligheter, men televisionens bildvisning skapar högre trovärdighet då tittarna upplever sig vara mera direkt på plats och själva bevittna vad som händer. Konkurrensen mellan olika TV-bolag om nyhetssändningar har ökat kraftigt . Det krävs att stora resurser satsas av de enskilda TV-bolagen för att dessa skall kunna konkurrera i det alltmera omfattande nyhetsutbudet. är ingen bunden till att följa de egna nationella TV-kanalerna och deras nyhetssändningar, då det internationella utbudet är omfattande och på många ställen närmast dominerande. Därför är det av stor vikt att möjligheter för att framgångsrikt kunna konkurrera inte fortsätter med ett nyhetsprogram i vardera kanalen. slagkraft skulle väsentligt ökas om nyhetsredaktionerna Aktuellt och Rapport lades samman och bildade en slagkraftig nyhetsredaktion. Nyhetssändningarna kunde vara av nuvarande omfattning och behöver inte i första hand ökas, men en sammanslagning borde rimligtvis innebära en kvalitetshöjning. Som läget är görs mycket dubbelarbete utan att nyhetssändningarna blir bättre. Redan nu sker ett samarbete mellan Aktuellt och Rapport och detta bör bli bättre genom en sammanslagning. behöver inte två nyhetsredaktioner, utan om man koncentrerar sig på en sådan innebär det att kvaliteten blir högre och att även kostnaderna för verksamheten kan minskas. Således bör en utredning initieras med syfte att undersöka möjligheterna för en sammanslagning av nyhetsredaktionerna Aktuellt och Rapport. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en sammanslagning av nyhetsredaktioner Aktuellt och Rapport.
mot · GL02Kr207 · 1997-10-06 00:00:00 — Vårt lands ortnamn, eller traktnamn, är en oersättlig kulturskatt som hotas genom den snabba förändringen av dagens samhälle. Vissa av traktnamnen har en mer än tusenårig historia. De äldsta traktnamnen, t.ex. med -stad (=boplats) som avslutning, är . Genom beslutet om nya regler för fastighetsregistrering och fastighetsbeteckning i samband med datoriseringen av fastighetsbeteckningarna, genomfördes också att jordregistersocknarna skulle utgå och ersättas med kommunerna. Detta medförde att mängder av traktnamn byttes ut eller fick s.k. dubbelnamn. Det skedde också en mängd sammanslagningar av fastigheter i form av gårdar och byar m.m. Eftersom en sammanlagd fastighet enligt gällande regler skall välja ett av de sammanlagda fastigheternas namn, har ett stort antal även mycket gamla traktnamn försvunnit. Ännu fler hotas att försvinna . Hastigheten har varit närmare 200 försvunna traktnamn . Totalt rör det sig om flera tusen traktnamn, alla på sitt sätt lika värdefulla som historiska dokument och kulturminnen, som t.ex. tusenåriga runstenar. har uttalat att traktnamn är en viktig del av vårt kulturarv som ska vårdas och bevaras. Ändå fortsätter och Posten med flera att bortse från ortnamnens kulturhistoriska och sociala värde. har föreslagit att traktnamnen skall ges lagskydd. De är kulturminnen som bör omfattas av kulturminneslagen, likväl som andra kulturminnen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att traktnamnen skall omfattas av kulturmiljölagen. Skånberg (kd)
mot · GL02Kr208 · 1997-10-06 00:00:00 — Televisionens tillgänglighet för de synskadade Vi har i en tidigare motion påtalat att lite gjorts för att göra televisionen tillgänglig för synskadade. Tyvärr har inte mycket hänt sedan vi aktualiserade frågan förra gången. Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program och inte heller till de utländska inslagen i nyhetsprogrammen. Att sändningarna inte är utformade så att de är tillgängliga för synskadade medför att dessa hindras i sitt informationsinhämtande och därmed får svårare att deltaga i samhällsdebatten samt även i övrigt får en sänkning av sin livskvalitet som blir allt större ju mer TVmediet stärker sin dominans över informationsspridandet. Om textremsan lästes upp i en särskild ljudkanal skulle dessa problem kunna undanröjas. Det är möjligt att förse en dator med ett s.k. text-TVkort, som sedan kan läsas av synskadade antingen som syntetiskt tal, på punktskriftsdisplay eller som förstorad text på skärmen. arbetar intensivt för att föra ut . Det förtjänar därför att påpeka att i dessa regler understrykes att speciellt televisionen bör göra sina tjänster tillgängliga, och anser det självklart att man i möjligaste mån bör göra programutbudet tillgängligt för personer med funktionshinder. Vad det nu gäller är alltså att gå från ord till handling. Vi anser att regeringen bör uppdra åt att skyndsamt göra TV tillgänglig för synskadade genom att tillgodose önskemålet om att få textremsan uppläst. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra TV tillgänglig för synskadade.