ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02T352 · 1997-10-06 00:00:00 — De statliga anslagen till enskilda vägar uppgår enligt förslag 1998 till 593 milj. kr. Det innebär en minskning jämfört med årets anslag, vilket utgör 610 milj. kr. anslag till enskild väghållning fördelar sig på anslag till årlig drift, särskild drift och bygganslag. Med årlig drift avses bidrag till kontinuerligt underhåll. Begreppet särskild drift innebär stöd till förbättringar och ombyggnader av vägar, beläggningar och broar. Dessa olika objekt kan variera i kostnad mellan 10 kkr upptill ca 500 kkr. Bygganslaget är riktat mot större objekt från 500 kkr och uppåt. Utöver dessa pengar har det funnits anslag till bärighetsförbättringar, s k bärighetspengar. Detta begrepp försvinner . När det gäller enskilda vägar sägs i direktiven för långsiktig infrastrukturplanering att bärighetshöjande åtgärder på enskilda vägar ingår inte i planeringsramen. Sådana åtgärder kan stödjas med bidrag från anslaget enskilda vägar. Resonemanget innebär att för att utföra bärighetsförbättringar så måste posten årlig drift tas i anspråk. Det innebär i förlängningen att bidragsprocentsatsen till enskild väghållning måste sänkas. Detta är enligt vårt förmenande inte acceptabelt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fortsatt anslag till bärighetsförbättringar på det enskilda vägnätet.
mot · GL02T401 · 1997-10-06 00:00:00 — har föreslagit nedläggning av ett stort antal uppkörningsorter för körkort. Det har motiverats med att alla körkortstagare skall köra upp i så likvärdig trafikmiljö som möjligt, vilket innebär att endast större tätorter kommer i fråga. Givetvis ligger också besparingssträvanden bakom den föreslagna förändringen. I glesbygden skulle detta få allvarliga konsekvenser för bilskolor och körkortstagare. Ungdomar har nog svårt att klara en kostnad om . Med den tänkta centraliseringen till större tätorter kommer kostnaden att öka avsevärt. I kan avstånden mellan uppkörningsorterna bli . Nuvarande uppkörningsorter bör behållas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bibehålla nuvarande uppkörningsorter för körkort.
mot · GL02T402 · 1997-10-06 00:00:00 — Flygande besiktningar av personbilar vill att cirka 100 000 flygande besiktningar skall utföras på personbilar på svenska vägar. Uppdraget verkställs av polisen. Anledningen till att flygande besiktningar genomförs är enligt att uppnå optimal trafiksäkerhet. Nya och begagnade bilar genomgår med jämna mellanrum kontroller av . Det kan inte vara rätt och riktigt att belasta polisen med dessa flygande kontroller, vilket hindrar polisen att utföra betydligt viktigare arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring att flygande besiktningar på vägarna slopas i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02T403 · 1997-10-06 00:00:00 — Trafikreglerna för körning i rondell (cirkulationsplats) är inte enhetliga i eller inom EU. I de flesta länderna tillämpar man, liksom i , företrädesregeln. Denna innebär att fordon som är inne i rondellen har företräde framför fordon som är på väg in. Vissa länder, däribland , tillämpar den motsatta regeln som innebär att fordon på väg in i rondellen har företräde, dvs. Varken på eller VTI () har man några uppgifter om vilka länder som tillämpar respektive regler. Inom EU pågår f.n. inget arbete med att harmonisera reglerna på detta område. Internationella överenskommelser om trafikregler, trafikmärken, signaler m.m. har arbetats fram inom FN:s ramar, närmare bestämt inom FN:s Ekonomiska kommission för . Ovanstående redogörelse är ett exempel på den situation som svenska och andra länders trafikanter möter under körning på den europeiska kontinenten. Det känns djupt otillfredsställande att förare som framför sina fordon, stundom i mycket höga hastigheter, inte tillämpar samma tolkning av innebörden på en trafiktavla. Enligt vår mening är det av brådskande natur att harmonisera såväl trafikmärkens utformning som deras innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om harmonisering av trafikmärken och deras innebörd.
mot · GL02T404 · 1997-10-06 00:00:00 — målsättning är att alla som tar körkort i skall övningsköra i så likvärdig trafikmiljö som möjligt. Det innebär att en körkortselev skall kunna öva i alla typer av trafikregleringar och trafikmiljöer. Om en överenskommelse om en lagändring mellan och skulle åstadkommas kunde bilskolorna i låta eleverna övningsköra även på den finska sidan. och som endast har en brolängd mellan sig skulle då kunna erbjuda sina bilskolor och körkortselever en trafikmiljö som uppfyller alla krav. Den lag som förhindrar dessa uppkörningsorters ömsesidiga fördelar bör avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övningskörning.
mot · GL02T406 · 1997-10-06 00:00:00 — Under oljekrisens dagar skedde lovvärda initiativ för att stimulera samåkning, inte minst till och från arbetsplatsen. finns knappast någon organiserad samåkning kvar, och i bilköer till och från städernas centrum sitter sällan mer än bilföraren i bilen. Att köra fyra bilar samma sträcka istället för att samordna till en bil är ett stort slöseri med ändliga naturtillgångar som bensin och med pengar. Utsläppen från bilarna fyrdubblas, köerna och restiden förlängs. De ökande bensinkostnaderna bör stimulera alternativa transportlösningar, däribland samåkning. Men för den enskilde är samåkning svårt att organisera, det är knappast praktiskt möjligt att annonsera efter passagerare. Ännu svårare är det att som passagerare finna en bil som är villig att ta upp mig. I har samåkningsproblemet blivit väsentligt minskat genom att vid infarten till varje stad står anslaget skyltar med 020-nummer till en lokal samåkningscentral, samt budskapet Har du plats i bilen?. har det varit omöjligt i både och att få lift på grund av en välgrundad oro för att ta upp okända liftare i bilen. Genom dessa centraler blir samåkningen organiserad, formaliserad och därmed tryggare. Steget att ta upp tre namngivna, betalande passagerare är betydligt mindre än att stanna för en okänd liftare. Kontakter med andra regelbundna resenärer på olika sträckor knyts och underlättar vid fortsatt samåkning. Även för den tillfällige resenären underlättas och förbilligas resan. För att ytterligare sätta press på bilisterna att samåka är det i dessutom förbjudet att köra ensam i bilen vissa sträckor vid vissa tider med hög trafikbelastning, med ett minimum av en eller två passagerare för att få passera. En nationellt samordnad samåkningscentral kan inte uppkomma utom genom statens initiativ, på samma sätt som staten reglerar tillängligheten av länstrafik över hela landet. Lämpligen sker detta genom ett uppdrag åt länsstyrelserna. Kostnaden för samåkningscentralen kan lämpligen täckas av mindre avgifter för de medresande. Vinsterna är alltså stora såväl sett ur den enskildes perspektiv, som ur nationalekonomiskt, miljömässigt och trafikmässigt perspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta samåkningscentraler. Skånberg (kd)
mot · GL02T407 · 1997-10-06 00:00:00 — Stark kritik har riktats mot de frågor som ställs till eleverna i samband med körkortsproven. Kritiken har kommit från såväl körskolorna som från eleverna. Ett stort antal elever har underkänts vid proven, tvingades närmare 100 000 elever skriva om provet. Det stora antal elever som tvingats göra om provet, sedan den nya frågemodellen införts, visar att det måste vara fel på sättet att ställa frågorna. Frågorna är hemligstämplade, men av vad som framkommit är många frågor utformade så, att det är svårt att finna logiska svar. Det hela har blivit något av en kurragömmalek. Eleverna får dessutom enbart veta huruvida de svarat rätt eller fel på frågorna. I de fall eleverna svarat fel får de inte reda på de rätta svaren och kan således inte dra lärdom av de felaktiga svaren. Detta strider mot sund pedagogik. Det nuvarande frågesystemet har gjort att eleverna fixeras kring själva frågorna mera än på körning och normalt kunskapsinhämtande. Det framstår som helt orimligt att fortsätta med nuvarande frågemetod. Det är viktigt att körkortseleverna får en god kunskap, som prövas på ett normalt och pedagogiskt riktigt sätt. Utifrån den omfattande kritik som riktats mot nuvarande ordning måste frågeformulären ändras och eleverna måste givetvis också informeras om det rätta svaret. Om inte ansvariga vid är beredda att ändra nuvarande ordning anser vi att annan lämplig instans skall överta ansvaret för körkortsproven. Det finns också skäl att understryka att de felaktigt utformade frågorna, liksom det faktum att eleverna inte får reda på de rätta svaren också medför ökade kostnader för eleverna. Detta är givetvis helt orimligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om körkortsproven.
mot · GL02T408 · 1997-10-06 00:00:00 — I vägtrafikkungörelsen (1972:603) 72 § står det Fordon får inte stannas eller parkeras 1. på övergångsställe eller på cykelöverfart eller inom ett avstånd av före övergångsstället eller cykelöverfarten 2. i vägkorsning eller inom ett avstånd av från korsande körbanas närmaste ytterkant. I förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall står det i 2 § Utöver vad som framgår av 2 § andra stycket lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall får ett fordon flyttas om det 2. är uppställt i strid mot föreskrifter om stannande eller parkering i kollektivkörfält, på gång- eller cykelbana, på markerad busshållplats eller på eller inom före ett övergångsställe; Femmetersgränsen för parkering vid gathörn och övergångsställe är den vanligaste i andra länder. borde anpassa sig till de regler som gäller i vår omvärld. Eftersom flyttningsregeln anger som gräns, förefaller det som om trafiksäkerhetsansvariga myndigheter funnit att det är vid det avståndet riskerna med en parkering skulle bli påtagliga. En femmetersgräns för parkering skulle också upplevas som bättre överensstämmande med den allmänna rättsuppfattningen och skapa ökad framkomlighet i trafiken på grund av minskat parkeringsletande. Vägtrafikkungörelsen (1972:603) 72 § p. 1 och 2 bör ha följande lydelse: Fordon får inte stannas eller parkeras 1. på övergångsställe eller på cykelöverfart eller inom ett avstånd av före övergångsstället eller cykelöverfarten, 2. i vägkorsning eller inom ett avstånd av från korsande körbanas närmaste ytterkant. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ändra vägtrafikkungörelsen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02T409 · 1997-10-06 00:00:00 — Alla talar om att man skall underlätta för inte minst de små företagen att existera. För många små företag på landsbygden är möjligheten att visa potentiella kunder att man finns till en viktig förutsättning för att man över huvud taget skall kunna överleva. Då blir de regler som finns i väglagen en allvarlig begränsning. I väglagen (1971:948) 46 § står det att Inom ett avstånd av från ett vägområde får inte utan tillstånd skyltar eller därmed jämförliga anordningar för reklam, propaganda eller liknande ändamål finnas uppsatta utomhus. I samband med tillstånd får meddela de föreskrifter som behövs med hänsyn till trafiksäkerheten. I förarbetena till 46 § väglagen sägs att tillstånd bör vägras till varje anordning som bedöms ägnad att minska trafiksäkerheten. Att denna bedömning leder till olika resultat i olika vägverksområden kan den lätt konstatera som kör på svenska vägar t.ex. under sommarsemestern. Gårdsbutiker, lanthandlare, konsthantverkare och rumsuthyrare måste för att överleva som egna företagare kunna dra till sig den kundkrets som på något sätt har reda på deras existens men inte är helt klara över var de finns. Att åka runt på måfå och plötsligt reagera inför en glimt av en skylt på långt, laglydigt avstånd från vägen är inte trafiksäkert. Dessutom är man, när man är ute i sådana ärenden, ofta flera i bilen. Det betyder att föraren kan ägna sig åt att framföra fordonet på ett trafiksäkert sätt, medan passagerarna letar efter tydliga och välplacerade skyltar som gör reklam för det företag de vill besöka. kan föraren förbereda sig på att svänga eller stanna och utsätter därmed inte medtrafikanterna för onödig fara. Självfallet måste det finnas regler för hur man får skylta, men de måste genomsyras av förståelse för de små företagens villkor och överlevnadsmöjligheter. Hellre än att vägra tillstånd borde och vägmyndigheterna fungera som rådgivare och t.ex. i samarbete med den berörda kommunens byggnadsnämnd underlätta för småföretagen att hitta bra skyltplatser. I stället för att, vilket framgår av en artikel i , skicka ut en tjänsteman med måttband för att med hot om kronofogden och vite på och uppåt, skrämma bort de skyltar som han bedömer ägnade att minska trafiksäkerheten, borde utlysa pristävlingar om bästa reklamskylt längs svenska vägar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändringar i de föreskrifter som styr tillämpningen av 46 § väglagen så att småföretagare på landsbygden effektivt kan uppmärksamma de vägfarande på sin verksamhet.
mot · GL02T410 · 1997-10-06 00:00:00 — Att ta körkort är en del av steget mot vuxenlivet och självständigheten för den enskilde. Att ha körkort och kunna ta bilen och köra iväg någonstans är också en oerhört viktig fråga inte minst om man är bosatt på landsbygden. har det från myndighetens sida kommit flera förslag som skulle påverka körkortsutbildningen och kostnaderna för densamma negativt, men som väl är har detta stoppats av ansvariga politiker. Men det kommer allt fler rapporter om att det teoretiska provet vid uppkörningstillfället är så svårt formulerat att väldigt många inte blir godkända på just den teoretiska delen. Detta är ett stort problem. Även om det skall ställas höga krav på dem som har körkort så finns det ingen anledning att genom kluriga formuleringar, som lätt kan missförstås vid tidspress, utforma proven så att allt fler inte blir godkända på grund av detta. Eftersom körkortsutbildningen genomgår ett förändringsarbete så vill vi att man också får i uppdrag att se till att det teoretiska provet får en utformning där svårighetsgraden finns kvar men frågorna har en riktig utformning som inte kan missförstås. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den teoretiska delen av körkortsutbildningen.
mot · GL02T412 · 1997-10-06 00:00:00 — När taxiavregleringen genomfördes fick den många negativa effekter. Ekonomisk brottslighet, oseriös verksamhet, otrygghet för kunderna för att bara nämna några exempel. medger så gott som samtliga som har insikt i taxibranschen att reformen var alltför långtgående och att näringen därefter utvecklats i negativ riktning. har regering och riksdag vidtagit vissa åtgärder för att stävja oseriositeten inom branschen och därmed förbättra dess anseende. Här bör främst nämnas beslutet angående krav på taxiförarlegitimation. De genomförda reformerna har förbättrat situationen, men förhållandet att taxibranschen, speciellt i storstäderna, fortfarande opererar under närmast kaotiska former, kvarstår. Ekobrott och fiffel är i storstäderna närmast legio. På grund av den våldsamma överetableringen undermineras möjligheterna att bedriva lönsam trafik om man önskar vara hederlig. Det avgörande problemet är att prisbildning och service inte fungerar inom branschen. Om den enskilde konsumenten på ett rationellt sätt skall kunna välja mellan konkurrerande taxiföretag så förutsätter detta att bilarna framträder som klart urskiljbara enheter. Men så är det inte . Taxi ses i stället som ett enhetligt begrepp och företagen utnyttjar detta. Anonymiteten är påtaglig. Risken för att en kund återkommer till samma bil är liten. Service och pris blir därför underordnade faktorer. Det finns inget goodwillvärde att värna om. Därför bör taxiföretagen i de större städerna inordnas i beställningscentraler inte en gemensam utan ett flertal större och slagkraftiga centraler som konkurrerar med varandra. Då skulle det vara möjligt att inom beställningscentralernas ramar bygga upp företagsprofiler och strategier med vilka man både kan locka vanliga kunder och åstadkomma stabila och långsiktiga samhällsbetalda uppdrag. Centralernas bilar bör vara klart identifierbara, t.ex. genom olika färgsättning. Den kanske viktigaste fördelen med en sådan modell kommer att vara centralernas vilja till internkontroll. I och med att centralerna får ett goodwillvärde att värna om kommer fusk och oegentligheter att beivras huvudsakligen inom centralernas ramar. Centralerna kommer att ta över mycket av den kontroll som belastar polis, länsstyrelser m.fl. En, vid sidan av beställningscentraler, effektiv åtgärd skulle kunna vara ett inrättande av länsvisa yrkestrafiknämnder. Systemet, som bl.a. tillämpas i , bygger på principen om ett tillstånds- och tillsynsorgan som är underordnat . Införandet av den danska motsvarigheten har bl.a. medfört att skatteinbetalningarna från trafiksektorn har ökat , jämfört med tiden . Att en liknande utveckling är eftersträvansvärd även för vårt land blir tydligt då den ekonomiska brottsligheten inom trafiksektorn uppskattningsvis lär uppgå till ca . En yrkestrafiknämnd, bestående av ledamöter med stor vana av yrkestrafikfrågor, skulle ha en ledande funktion beträffande yrkestrafiken inom länet. bör emellertid alltjämt ha det övergripande legala ansvaret. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att taxiföretag skall tillhöra beställningscentral.
mot · GL02T413 · 1997-10-06 00:00:00 — Det är väl dokumenterat att den som i vinterföre kör bil med sommardäck utsätter sig själv och andra trafikanter för betydligt större olycksrisker än de som kör med vinterdäck. Trots denna kunskap får vi höra och läsa om trafikolyckor som direkt kan hänföras till att aktuell bil körts med sommardäck. För att komma till rätta med detta problem, och därmed minska antalet vinterolyckor på våra vägar, måste vi lagstiftningsvägen förbjuda körning med sommardäck . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om förbud mot körning med sommardäck på bilar .
mot · GL02T414 · 1997-10-06 00:00:00 — Antalet obetalda felparkeringsavgifter växer kraftigt. 1995 hade 75 063 personer obetalda avgifter motsvarande nära . Betalningsmoralen har under en följd av år varit sjunkande. Svårigheterna för kronofogdemyndigheterna att driva in de obetalda avgifterna är också betydande. Vissa personer sätter i system att aldrig betala några felparkeringsavgifter. Det finns exempel på personer som har avgiftsskulder som överstiger . Nuvarande system bygger på ett strikt ägaransvar. Det är ägaren till bilen som är betalningsskyldig. I flera uppmärksammade fall har det visat sig att barn stått som ägare till bilen medan det i själva verket har varit föräldrarna som nyttjat den och frekvent felparkerat. Utmätningsbara tillgångar hos barnet saknas. Nuvarande lagstiftning är otillräcklig vad gäller möjligheterna att komma tillrätta med problemen. Olika lösningar bör prövas för att åtgärda missbruket. En sådan väg skulle kunna vara att införa körförbud för bilar där ägaren har resterande felparkeringsavgifter överstigande ett visst belopp. Det finns länder som har ett system där obetalda parkeringsböter innebär att man ej får betala bilskatt vilket leder till körförbud för det aktuella fordonet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot obetalda felparkeringsavgifter.
mot · GL02T415 · 1997-10-06 00:00:00 — På olika sätt söker samhället underlätta start av nya småföretag. Utanför tätorter och i ren glesbygd är detta ofta enda sättet att skapa nya jobb. Många människor boende på landsbygden försöker komplettera befintlig sysselsättning med nya inslag som kan ge underlag för försörjningen. Det kan handla om exempelvis start av en gårdsbutik, erbjudande om övernattning (bed and breakfast) till turister, försäljning av hantverk och liknande småföretagsverksamhet. Ett problem för många av dessa små företag har visat sig vara svårigheter med att få tillstånd att sätta upp en vägskylt vid allmän väg som talar om var verksamheten bedrivs. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är självfallet en alltför vildvuxen vägskyltning negativ. Många av dessa småföretag har sin verksamhet längs mindre vägar som har få vägskyltar men har trots detta fått avslag på sin begäran om att få sätta upp en skylt. kan konstateras att längs stora vägar tillåts ibland exempelvis bensinstationer att flera mil innan stationen tala om på skyltar att man finns till. Stora företag synes ej heller ha några som helst problem att få upp vägskyltar. Flera småföretag som fått avslag söker andra vägar för att tala om att man existerar. Som exempel kan nämnas att måla en hänvisning på ladugårdsväggar eller halmbalar. Flera exempel finns dessutom på att småföretagen och processat om frågor som rör vägskyltning. Sammanfattningsvis kan konstateras att de regler som tillämpas när det gäller att sätta upp en vägskylt som talar om att en verksamhet finns till motverkar samhällets strävan att underlätta för småföretag utanför tätorter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för uppsättande av vägskyltar utanför tätorter längs allmänna vägar.
mot · GL02T416 · 1997-10-06 00:00:00 — Det kan med utgångspunkt från polisens observationer konstateras att stora problem och brister finns vad gäller lastförankring. Detta har bl.a. framkommit vid kontroller i hamnar där det visat sig att av kontrollerade trailers hade en lastsäkring som var bristfällig eller helt saknades. Samma brister konstaterades på av kontrollerade lastbilar med släp. Genomförda kontroller har således visat att problemet med bristande säkring av last är omfattande. Utöver risken att lasten lämnar lastutrymmet och därmed vållar allvarliga olyckor har ett antal olyckor konstaterats där bristfälliga lastsäkringar har försämrat fordonets vägegenskaper med kollisioner eller avåkningar som följd. Det har även inträffat ett antal fartygsolyckor där bristfälligt säkrad last på de fordon och containers som fanns ombord varit den direkta orsaken till olyckan. Som exempel kan nämnas rorofartyget som havererade vid 1986. Polisens kontroll av hur gods som transporteras på väg har säkrats är således av stor betydelse för trafiksäkerheten. Det är av vikt att fordon med bristfälligt säkrad last hindras från fortsatt färd tills bristerna åtgärdats. Härutöver har effektiva kontroller även preventiv effekt. Det har blivit allt vanligare att gods transporteras i låsta eller plomberade lastbärare. Det kan vara tullplomb vid internationella transporter eller företagsplomb och/eller lås för att minska stöldrisken av det gods som transporteras. Enligt uppgift äger polis vid trafikkontroll inte rätt att gå in i låst eller plomberat utrymme utan att först ha erhållit åklagares beslut om husrannsakan såvida man inte via fraktsedel eller motsvarande vet att lasten innehåller farligt gods. För att åklagare skall besluta om husrannsakan förutsätts misstanke om brott. Att lasten i en lastbärare möjligen kan vara bristfälligt förankrad har enligt uppgift ej ansetts som tillräcklig grund för husrannsakan. Ovan anförda begränsning av polisens kontrollmöjlighet kan innebära att mindre seriösa företag använder låst eller plomberad lastbärare enbart för att försvara eller undgå kontroll. Det är således av stor vikt för trafiksäkerheten att ovan anförda hinder för polisen kontroll av lastsäkring undanröjs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att polisman ges möjlighet att kontrollera låsta eller plomberade lastbärare i syfte att kontrollera lastsäkring.