mot · GL02Bo216 · 1997-10-06 00:00:00 — Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Stöd till ekologisk omställning och utveckling 1 Från till lokala investeringsprogram Regeringens särskilda delegation för ekologiskt hållbar utveckling (tillsatt enl beslut ) har, efter beslut om lokala investeringsprogram för att öka den ekologiska hållbarheten i samhället, lämnat förslag till hur dessa närmare kan utformas. Bland annat föreslås en lag som ger kommuner rätt att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten. Enl innebär en hållbar utveckling att vi som lever tillgodoser våra behov utan att äventyra kommande generationers möjlighet att tillgodose sina. övergripande mål handlar om effektiv användning av energi och naturresurser hållbar försörjning med naturresurser. Den s k kretsloppsmiljarden (1 miljard för ett femårigt program) är tänkt att bli ett komplement för att stödja en utveckling inom miljötekniken och bidra till att utveckla fler pilotprojekt vid sidan av investeringsprogrammen. Kring det här programmet finns dock mycket som verkar oklart. Det krävs preciseringar och exemplifieringar för att kunna sättas in rätt i sammanhanget. 3 En bra ansats, men helhetsgreppet saknas Regeringens ansats är bra, men brister i fråga om helhetsgrepp. Kommunernas frihet att utifrån Agenda 21-perspektiv välja de mest angelägna projekten måste, enligt , kombineras med möjlighet till bästa miljökompetens. Det gäller forskning och inventeringsarbete, hur och vilka åtgärder som borde prioriteras i förhållande till begränsningarna av de olika projekten. , som är det centrala kompetenscentret för miljöfrågorna, har avlövats, dvs drabbats av kraftiga anslagsneddragningar och därmed förlorat möjligheterna att upprätthålla viktig nationell miljökompetens. utgör också den naturliga hemvisten för det som i propositionen kallas för . Det är med hjälp av och länsstyrelsernas miljöenheter, som de enskilda kommunerna skall kunna få rätt hjälp med bakgrundsinformation, inventeringar, råd och stöd för det praktiska genomförandet. Kommunerna har ingen möjlighet att själva uppbringa samma information. Agenda 21-samordnarna, där de fortfarande finns kvar, har ofta inte den särskilda kompetens som kommer att behövas, inte heller är det lätt att skapa den i ett fristående . anser att resurserna till kraftigt skall ökas. Om vi skall lyckas med att genomföra omställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle, måste vi satsa på att utveckla de institutioner, som redan har förutsättningarna att bidra med avgörande forskning och information. har av den anledningen valt att från anslaget Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet lyfta , och till utökat stöd för verksamhet. 4 Kommunerna och lokala Att kommunerna ges stor frihet och också får huvudansvaret för vilka insatser som skall göras är viktigt och helt avgörande. Med tanke på att de allra flesta tillsammans med kommuninvånarna, företag och intresseföreningar tagit fram planer för det fortsatta Agenda 21-arbetet, finns redan en del av det nödvändiga underlaget för insatserna. Enligt skall kommunernas frihet inte begränsas till att söka stöd till i första hand projekt som aktivt kan bidra till målsättningen att halvera den öppna arbetslösheten fram även om en sådan koppling ofta blir naturlig och effekten av miljösatsningar. Det viktigaste är att ge kommunerna möjligheter att komma igång med genomförandefasen av sina planer i hållbar utveckling enligt antagna Agenda 21-planer. Helhetsperspektivet är viktigt och att kommunerna samverkar med de olika lokala aktörerna, privata som offentliga, och med miljökompetens från län och stat. På en del håll uppfattas att Agenda 21-arbetet är mer eller mindre avslutat i och med att planerna skrivits och kanske Agenda-samordnaren fått sluta. Därför är det fel signal och oacceptabelt att regeringen dragit tillbaka stödet () för kommunernas och ideella organisationers satsningar på . har återfört dessa pengar till , för fortsatt stöd. Det är utmärkt att anslaget till lokala investeringsprogram också är tänkt att öppnas för sanering av miljöskadade områden, en gigantisk uppgift, som vi inte har rätt att skjuta framför oss in . har tidigare krävt både handling och resurser för att åtgärda denna vår egen utvecklings bakgård. Med våra satsningar på kan både arbetet med de miljöskadade områdena och kalkningen av våra sjuka och döende sjöar komma igång på allvar. De här åtgärderna kan samhället inte vänta med. 5 Hälsan och miljön före sysselsättningen Programkraven i anmälan om stöd anger en rad viktiga faktorer att ta hänsyn till, men tycks till sin utformning huvudsakligen vara inriktade på insatser för att skapa arbetstillfällen. I bostadssammanhang finns en prioritering av de s k miljonprogramsområdena. Självklart anser att insatser i eftersatta stora bostadsområden är angelägna av flera skäl (felaktiga, emitterande material, mögel- och fuktskador, läckande PCB i fogmassor m m), men kraven får inte binda upp kommunen och risken är stor, med tanke på den omfattande arbetslösheten, att projekten kommer att styras av hur många som kan sysselsättas inte hur stor miljövinst som kan åstadkommas. 6 Radonproblemet är allvarligt anser att samhället måste ta itu med radonproblemet både den gas som sprids från husgrunder och den som kommer med vattnet från djupborrade brunnar. Vi anser att radonproblemet inte bör spaltas upp utan behandlas i ett sammanhang. Därför avsätter vi /år för att täcka de olika åtgärdsområdena (för byggnadsåtgärder/ för att åtgärda vattnet). 7 Fortsatt allergisanering är nödvändig I det här sammanhanget vill vi påminna om de stora behoven av allergisanering i skolor, daghem och bostäder. Den tidigare överenskommelsen mellan regeringen och på 1,8 mdr reducerades och fullföljdes sedan inte av regeringen, trots stora och ökande behov. Det finns nu anledning att påpeka vikten av att kommunernas planer på allergisanering fullföljs. har i budgeten valt att istället för att satsa på rena ROT-åtgärder, överföra /år de tre närmaste åren på fortsatta allergisaneringsåtgärder. Dessa innebär givetvis olika åtgärder, som också kan rymmas inom , men syftet är att försöka göra de sjuka husen friska och hjälpa den redan nu så hårt ansatta barngruppen vad gäller allergier och överkänslighet. Barnen går före allt annat. Därför sker också satsningen . I den mån anslaget till lokala investeringsprogram omfattar saneringsåtgärder av sjuka hus kan sådana åtgärder bli ett bra komplement till det fortsatta allergisaneringsarbetet. 8 Kriterier för bedömning vid bidrag Kriterierna för bedömning av investeringsprogrammens ekologiska hållbarhet är i linje med intressen. Men eftersom en viktig utgångspunkt är att de [investeringsprojekten] bidrar till att öka sysselsättningen kommer, vad vi förstår, regeringen inte att sätta dessa kriterier över sysselsättningsfrågan. Därför vore det mer riktigt att de lokala investeringsprogrammen istället presenterades som program för att i första hand öka sysselsättningen (alternativt: att minska arbetslösheten) och i andra hand förbättra miljön. Detta är inte priotering. För om det är miljön vi i första hand skall satsa på, som vi anser, då skall också just den satsningen vara prioriterad. Annars kan det bli många meningslösa eller dåliga miljöprojekt som genomförs i kommunerna ursäktade av att de ger arbetstillfällen. Eftersom i det här sammanhanget vill sätta miljö- och hälsovinsterna över de sysselsättningsmässiga, ser vi regeringens krav på uppföljning av programmen som nödvändiga. Men förslaget om ett fristående , som kan ge stöd åt kommunerna och sprida idéer och erfarenheter, är mindre bra. Det finns en självklar hemvist för ett sådant centrum hos . Men gärna där, som en speciell enhet, med tillgång till hela miljökompetensen. 10 Sammanfattande synpunkter: Det som är bra för barnen är bra för samhället Sammanfattningsvis anser att det krävs en stor samhällelig insats för att vända den oroväckande avvecklingen, med ökad sårbarhet och minskade livsförutsättningar, till en verklig utveckling av ett socialt och ekologiskt hållbart samhälle. Miljösatsningarna, som måste till, innebär mängder av gröna jobb, som i sin tur genererar viktig kunskap och nya arbetstillfällen. Kommunernas frihet måste vara i det närmaste obegränsad. Deras erfarenheter och behov, med hjälp av det lokala Agenda 21-arbetet och med den samlade miljökompetensen centralt och lokalt skall avgöra insatserna: vilka åtgärder som bäst ökar den sociala och ekologiska hållbarheten, vilka hälso- och miljösaneringsåtgärder som måste prioriteras. Barnen är något av en gemensam nämnare, när vi talar om hållbarhet och framtid. Det som är bra för barnen är bra för alla i samhället. Med tanke på den snabbt växande folksjukdomen allergi/överkänslighet, som allra värst har drabbat barnen, ser det som mycket angeläget att framhålla saneringsåtgärderna av inomhusmiljöerna i skolor, daghem och bostäder. Men självklart handlar det också om barnens utemiljöer, de miljöskadade områdena, de försurade sjöarna m m. Låt den här satsningen i första hand bli en satsning på barnens hälsa, barnens miljö och barnens framtid. Under utgiftsområde 18 avviker budget vid tre poster: A 9 En kraftigare satsning på stödet till radonsanering, /år, . A 12 (nytt anslag) Här ger vi framför allt kommunerna möjligheter att fullfölja sina allergisaneringsplaner vad gäller skolor, daghem. Vi anslår /år och finansierar det från anslaget till ROT-åtgärder, som stryks. E 1 Vi anser att och den verksamhet verket stöder är en garant för en miljöriktig omställning till ett hållbart samhälle. Den satsningen finansieras delvis med minskning av det här anslaget med 1998, 1999 och . 12 Fördelning på anslagsområden föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde 18. Förslag till anslag 1998 och beräkningar 1999 och 2000, milj. kr Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Nytt anslag: Bidrag till åtgärder för allergisanering Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Med hänvisning till det anförda hemställs att för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt förslag i tabell, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt tabell.