ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02K250 · 1997-10-06 00:00:00 — Kommission för tydligare lagstiftning Svensk lagstiftning har kommit till i skilda tider och skilda traditioner. I samband med att en samlad och enhetlig miljölagstiftning i en miljöbalk har utformats har också en bredare debatt väckts om hur en lag bör skrivas. Den debatten har kretsat kring om en lag ska skrivas så precist som är rimligt, eller om den ska hållas mer allmän och att regeringen i förordningar får precisera tillämpning i myndigheter eller att domstol ges rollen av att utveckla en mer precis praxis. Den debatten är allmängiltig för all lagstiftning. Det är uppenbart att en alltför allmänt hållen lagstiftning där regeringen ges en nyckelroll öppnar för politiska tolkningar hos sittande regering. Det öppnar också möjligheten för en regering att underlåta att verkställa intentioner när den stiftade lagen. medger en allmänt hållen lagstiftning långtgående och radikala formuleringar den gör det möjligt att säga i lag vad man egentligen skulle vilja uppnå även då det är orealistiskt. Den här typen av lagstiftning var, och är troligen fortfarande, vanlig i kommunistiska länder. I f.d. fanns t.ex. långtgående allmänt formulerade miljölagar, vilket emellertid inte förhindrade en fullkomligt miljövidrig praxis. Avståndet mellan de vackra formuleringarna i lagstiftningen och den praktiska verkligheten var ofta mycket stor. Sådana lagar har karaktären av Potempkinkulisser. Den allt vanligare ramlagstiftningen i drar åt samma håll. Sålunda har förslaget till miljöbalk kritiserats för att öppna alltför mycket godtycke från regeringens sida, att den saknar tänder etc. En mer detaljerad och preciserad lagstiftning har fördelen att detta godtycke blir väsentligt mindre och att lagstiftarens intentioner kommer till ett betydligt direktare uttryck i domstolars och myndigheters tillämpning. Nackdelen ligger i att lagstiftningen i sig riskerar att blir otymplig och svårhanterlig för alla inblandade. Denna inriktning är i hög grad den anglosaxiska. För svensk del finns det skäl att nu se över lagstiftningen, främst i syfte att precisera och förtydliga den där så är möjligt. Alltför allmänt hållen lagstiftning bör undvikas i så stor utsträckning som är rimligt, och lagstiftningen bör i detta avseende vara likartad. Det skulle behövas en särskild statlig kommission som får uppgiften att se över lagstiftningen och lämna förslag till reformering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en kommission med uppgift att se över lagstiftningen i syfte att göra den mer stringent och mindre godtycklig.
mot · GL02K251 · 1997-10-06 00:00:00 — Delar av regelverken kring statsrådens tjänstgöring formerades i när statsråden normalt var män och ansvaret för vården av de små barnen helt var kvinnans. har förhållandena förändrats. Även om det sannolikt är praktiskt svårt för statsråd att fullt ut vara föräldralediga är det knappast rimligt att möjligheten formellt är stängd för dessa. De bör ha möjlighet att helt eller delvis använda den rätt till föräldraledighet som är en trygghet för både barn och föräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsråds rätt till föräldraledighet.
mot · GL02K254 · 1997-10-06 00:00:00 — Det nya från innebär ökad överstatlighet på många områden. Ytterligare makt överförs från den folkvalda svenska och övriga medlemsstaters parlament till överstatliga unionsorgan. Däremot flyttas inte i något fall beslutsmakt från EU till medlemsländernas demokratiskt valda församlingar. Det överstatliga som saknar den folkliga legitimitet som de nationella parlamenten har får utökad medbeslutanderätt på en mängd områden. utökar också kraftigt sina befogenheter och utvecklas successivt i riktning mot att bli en federal regering. Amsterdamfördraget innebär bland annat: fler majoritetsbeslut och urholkad vetorätt, förstärkt utrikes- och säkerhetspolitik, inklusive en gradvis utveckling mot ett gemensamt försvar, förbud mot personkontroller vid de inre gränserna genom att inordnas i . Borttagandet av de inre gränskontrollerna underlättar kriminalitetens rörlighet, exempelvis sprit- och narkotikasmuggling, en miljögaranti utan större konkret innehåll. Det är fortfarande och domstolen som avgör om ska ha rätt att gå före på miljöområdet. Sammanfattningsvis innebär Amsterdamfördraget alltså en väsentlig utvidgning av EU:s beslutsbefogenheter, ytterligare centralisering och en tydlig utveckling i riktning mot en federation. En sådan utveckling är definitivt inte förankrad i den svenska folkopinionen. Det EU de svenska väljarna med knapp majoritet sa ja till byggde på samarbete mellan självständiga stater. Mot denna bakgrund måste de svenska väljarna lika väl som danskarna kommer att göra i respekt för folkstyret få möjlighet att ta ställning till Amsterdamfördraget i en folkomröstning. Det är ur demokratisk synvinkel fullständigt oacceptabelt att successivt ska omvandlas till en delstat i en federation utan att en sådan utveckling är förankrad hos folket. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att en rådgivande folkomröstning om Amsterdamfördraget skall genomföras innan tar ställning till om fördraget skall ratificeras eller ej.
mot · GL02K255 · 1997-10-06 00:00:00 — Demokrati är ett begrepp som de flesta i vårt land säger sig värna. Demokrati är dock ingenting som vi fått för evigt. Det är oerhört viktigt att slå vakt om demokratibegreppet, bevara och bevaka de demokratiska rättigheterna och utöva dem. Demokrati är också av naturliga skäl tungrott och tidskrävande men det är helt överlägset ensidiga och kortsiktiga beslut. Ja, just kortsiktighet är kanske ett av de största hoten mot demokratin. Hur ska till exempel den demokratiska förankringen fungera i dagens massmediala tempo där uttalanden i många fall krävs av massmedierna långt innan frågan beretts enligt demokratiska regler? Just nu domineras den politiska debatten av kampen mot arbetslöshet, en rättvis fördelningspolitik och välfärdsfrågorna. Dessa så viktiga frågor kräver såväl framtidstro som prioriteringar och långsiktiga lösningar. är ett demokratiskt land och det är vi också kända för långt utöver vår nationsgräns. Vi har demokratiska traditioner att såväl värna som att vara stolta över. Det finns dock en risk att vår stolthet naggas i kanten när vi ser tillbaka på de närmaste årens valdeltagande. Utvecklingen av hur många samhällsmedborgare som röstar vid våra allmänna val t ex är negativ. Vid senaste riksdags-, kommunal- och landstingsvalet var röstdeltagandet i vissa utsatta valdistrikt så lågt som . Det totala valdeltagandet var vilket med svenska mått mätt är lågt. Kyrkovalet, som ägde rum , hade endast i genomsnitt cirka tioprocentigt valdeltagande. Det är en utveckling som oroar och i hög grad är demokratifientlig. Det finns ett flertal fallgropar för demokratin om valdeltagandet fortsätter att minska. En grupp som säkert känner sig motiverad är välutbildade, redan inflytelserika personer som på så sätt kan ges än större makt. I våra förorter, bland invandrargrupper och i så kallade miljonområden minskar valdeltagandet och därmed inflytande och påverkan. Ett sätt för att slå vakt om demokratin är att staten startar ett allmänt demokratiprojekt i de områden där valdeltagandet ligger på en låg nivå (). En ytterligare åtgärd kan vara att införa demokratibegreppet som ett obligatoriskt ämne på gymnasienivå. Elever/studenter skulle på så vis tvingas att sätta sig in i demokratins spelregler och få fördjupade kunskaper inför deras förstagångsval t ex. Säkert finns det ytterligare insatser som staten kan initiera för att öka människors insikt om demokratins värde och nödvändigheten att rösta. Att slå vakt om demokratin är en statlig angelägenhet och därför krävs också statliga insatser. Om detta inte tydliggörs riskerar vi att hamna i en amerikansk situation där valdeltagandet går kräftgång, klassklyftorna ökar och den generella välfärden urholkas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga insatser för att slå vakt om demokratin.
mot · GL02K256 · 1997-10-06 00:00:00 — har fler och fler offentliga institutioner infört s k röstbrevlådor. Detta är en följd av den tekniska utvecklingen av telefonväxlarna. Tanken är troligen att öka servicen och att minska behovet av telefonister genom att man genom röstbrevlådan får besked om var den man söker är och när personen är tillgänglig för samtal. Tyvärr är det bara att konstatera att systemet med röstbrevlådor inte fungerar som det var tänkt. Följden har nämligen blivit att när man ringer till en offentlig institution och hamnar i en röstbrevlåda tvingas man att ringa om igen för att via växeln nå någon annan person som kanske är lika lämplig att svara på de frågor man har. Detta kan innebära att man tvingas ringa om upprepade gånger för nå en person som svarar överhuvudtaget. Systemet innebär att det tar orimligt att nå en person att prata med och det minskar på ett oacceptabelt sätt de offentliga institutionernas tillgänglighet. Även om man på röstbrevlådan lämnar meddelande om vem man är och lämnar telefonnummer innebär även detta problem för de flesta medborgare eftersom man måste hålla sig på en och samma plats för att vänta in samtal. Detta förhållande är orimligt och försvårar medborgarnas rätt till kontakt med offentliga institutioner. Införandet av röstbrevlådor kan inte anses uppfylla rimliga krav på godtagbar servicenivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att inom sitt ansvarsområde avskaffa systemet med röstbrevlådor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om myndigheternas tillgänglighet.
mot · GL02K257 · 1997-10-06 00:00:00 — En översyn av de s.k. ombudsmannainstituten torde ha varit ett av de länder i världen som först inrättade ombudsmän med uppgift att bevaka att enskilda medborgares lagliga rättigheter tas till vara och att diskriminering av enskild individ eller grupp ej sker. Sedan har flera andra länder inrättat liknande ombudsmannainstitutioner efter svensk modell. Efter hand har vi fått en ganska rikhaltig flora av myndigheter under regeringen såsom DO (), BO () och JämO (). Under sorterar JO (). Tid efter annan reses också krav på inrättande av nya ombudsmän med uppgift att bevaka efterlevnaden av något särskilt rättighetsområde. Bilden av olika ombudsmannamyndigheter blir lätt splittrad och risken att ärenden bollas mellan olika revirbevakare ökar. Vårt land har ratificerat ett antal internationella konventioner rörande de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, t.ex. FN:s konvention och . Sedan dessutom inkorporerat med svensk rätt kan behovet av en mera sammanhållet systematisk kontroll och bevakning av att andan och bokstaven i dessa, tillika med våra egna regelverk inom berörda områden, sägas ha ökat. FN har rekommenderat sina medlemsländer att inrätta ett fristående organ med uppgift att skydda och främja mänskliga rättigheter. Man bör överväga att sammanföra vinna ökad slagkraft, spridning av övergripande kompetens och ett bättre, samlat tillvaratagande av den klagandes rättigheter. Det bör vidare övervägas att låta ett sådant organ sortera direkt under för att markera ökad självständighet och konstitutionell tyngd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en reformering av de s.k. ombudsmannainstituten i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02K259 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt vallagen kan kommunfullmäktige besluta om valkretsindelning när en kommun har fler än 6 000 röstberättigade. Om det finns fler än 24 000 röstberättigade skall kommunen delas in i två eller fler valkretsar. Bestämmelsen innebär att de flesta kommuner har valkretsindelning. Kommunfullmäktiges platser fördelas sedan utifrån fasta valkretsmandat. Det innebär att ett parti, trots ett relativt starkt stöd i kommunen i sin helhet, kan hamna utanför kommunfullmäktige i de fall röstetalet är jämnt fördelat över hela kommunen. Jag menar att detta är ett demokratiproblem. Väljarnas röster får inte genomslag i kommunfullmäktiges sammansättning. Även vid val till sker en indelning i valkretsar. Mandaten till består av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat, återstående mandat är utjämningsmandat. Det innebär att partier som har ett relativt högt röstetal som är jämnt fördelat över hela landstingsområdet kan få en plats i även om de inte lyckas ta ett fast valkretsmandat. Motsvarande bestämmelse saknas när det gäller val till kommunfullmäktige. Enligt min mening bör vallagen ändras så att det införs en bestämmelse om utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige. Bestämmelsen bör motsvara den som gäller vid val till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige.
mot · GL02K260 · 1997-10-06 00:00:00 — Pensionsregler vid politiska uppdrag För att vi skall få fler att aktivera sig inom politiska områden yngre, kvinnor och andra måste vi se till att ingen förlorar på detta ekonomiskt. Det är så att den ersättning man får för politiska uppdrag inte är pensionsgrundande fullt ut, t.ex. STP (särskild tilläggspension). är det i första hand en uppgörelse mellan parterna. Jag vill med denna motion verka för att ersättningen för politiska uppdrag blir pensionsgrundande fullt ut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ersättningen för politiska uppdrag bör bli pensionsgrundande fullt ut.
mot · GL02K261 · 1997-10-06 00:00:00 — Missbruk av alkohol är ett av de största samhällsproblemen i . Man beräknar att av den svenska befolkningen har alkoholproblem. Konsekvenserna är omfattande, inte bara vad gäller resursanvändningen inom sjukvården, utan också vad gäller produktion och arbetskapacitet. I den offentliga och privata representationen anses av tradition alkoholservering ingå. Den offentliga representationen kritiseras dock ofta ute bland allmänheten. Det är stötande att politiker och grupper i samhället som har goda inkomster dessutom i representationssammanhang ofta bjuds på måltider där alkohol i olika former förekommer. Det gäller såväl företag som statliga eller kommunala bolag/myndigheter. skulle kunna vara föregångare i det offentliga livet med att införa alkoholfri representation i alla de sammanhang där står som värd. bör också rekommendera statliga och kommunala bolag/myndigheter/förvaltningar att helt avstå från eller kraftigt minska tillgången på alkohol vid representationstillfällen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alkoholfri representation.
mot · GL02K262 · 1997-10-06 00:00:00 — Begränsad propositionsrätt under allmänna motionstiden Budgetpropositionen läggs på bord. Den allmänna motionstiden tar vid. Partiernas personalresurser spänns. ledamöter har möjligheter att väcka egna förslag i allehanda ärenden. Riksdagspartierna har ett utrymme för egna initiativ. I är det några bråda dagar. Men regeringen tycks inte ha respekt för arbetsrytm. Regeringen har initiativrätt . Den lägger propositioner också under allmänna motionstiden utan hänsyn till att partigrupper är överhopade med arbete. Detta trots att det i riksdagsordningen 3 kap 5 § heter: Regeringen bör avlämna sina propositioner på sådana tider att anhopning av arbete hos om möjligt förebygges. Ledamöter och kanslipersonal måste avbryta sina ansträngningar att arbeta fram sina budgetförslag och formulera de egna initiativen för att förhålla sig till dessa propositioner. I synnerhet för de mindre partierna skapar detta problem. bör mot denna bakgrund än starkare i RO 3 kap 5 § markera respekten för sitt arbete och sin arbetsrytm. Därför bör i riksdagsordningen införas ett stadgande om propositionsförbud motioner får ges i anledning av budgetpropositionen, s k allmän motionstid. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar följande tillägg till 3 kap. 5 § riksdagsordningen: Dock får inte regeringen från den dag då budgetpropositionen avlämnas till och så länge motioner får avlämnas med anledning av denna (allmän motionstid) avlämna proposition till . Undantag härifrån kan , efter förslag av talmannen, bevilja endast i fråga om proposition i ärende där ett dröjsmål skulle vara till allvarligt men för riket. Om , på förslag av talmannen, bestämmer annat om allmän motionstid (10 §) gäller likväl propositionsförbud enligt stycket ovan.
mot · GL02K264 · 1997-10-06 00:00:00 — Rösträtt för invandrare till riksdagsval Avsikten med allmän och lika rösträtt är att alla skall ha möjligheten att påverka det politiska skeendet i det land de lever och arbetar. Rösträtten har varit förknippad med medborgarskapet. Men i med stora folkomflyttningar där under senare årtionden tagit emot många flyktingar och andra invandrare, innebär anknytningen medborgarskap rösträtt att en stor del av befolkningen hålls utanför politik och demokrati. Resultatet blir en förstärkning av det främlingskap och utanförskap som många invandrare upplever i sitt nya hemland. Invandrare har i landet rösträtt i kommunalval. Detta var en mycket positiv reform. Men den rubbar inte utanförskapet. Röstbenägenhet bland invandrare tycks ha minskat. Till viss del kan detta bero på sociala och kulturella faktorer såsom boendesegregeringen, de sociala villkoren, arbetslösheten, men det kan också återspegla en insikt om politikens realiteter. Mycket av villkoren för kommunernas verksamhet avgörs på den nationella nivån. Demokratiska rättigheter känns meningsfyllda först när de är hela och inte halva. Vi menar att rösträtten i riksdagsval och kommunala val bör följa samma regler och att invandrare i riksdagsval således skall ha rösträtt i riket. Därigenom når vi allmän och lika rösträtt för hela den vuxna befolkningen. Detta bidrar effektivt till den integration som så många talar sig varma för. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval, efter samma regler som gäller för rösträtt i kommunalval, föreläggs .
mot · GL02K265 · 1997-10-06 00:00:00 — Att det görs en översyn av gällande beloppsgränser avseende ersättning för uppdrag i statliga styrelser. Målsättningen ska vara att dessa reduceras med . Flera års sanering av statens finanser har drabbat framför allt låg- och medelinkomsttagare. Arbetet med saneringen måste dock göras på ett trovärdigt sätt. Så har inte alltid skett. lägger därför flera motionsförslag som har en tydlig fördelningsprofil och som innebär förbättringar för de ekonomiskt mest svaga grupperna. Arvoden för uppdrag i statliga styrelser ligger på en förhållandevis hög nivå. Så sent som höjdes dessutom ersättningsnivåerna. är t ex arvodet för deltagande i ett styrelsesammanträde i . Inom kommunsektorn ligger arvodena i politiskt sammansatta styrelser och nämnder i många fall på en lägre nivå. Kommuners och landstings ansträngda ekonomi ligger bakom den utvecklingen. Att vi politiker beviljar oss höga ersättningsnivåer för styrelseuppdrag skapar inte förtroende, i all synnerhet då många människor ser sin privatekonomi urholkad på grund av politiska beslut. Det är därför angeläget att det görs en översyn av arvodesnivåerna i statliga styrelser enligt förslaget ovan. Möjlighet till ersättning för förlorad arbetsförtjänst och ersättning för resor till och från sammanträden ska i förekommande fall finnas. Det är en viktig demokratisk princip att alla ska kunna åta sig politiska uppdrag, utan att drabbas av inkomstminskning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av arvodesnivåerna för politiker i statliga styrelser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målsättningen med reducering av arvodesnivåer.
mot · GL02K301 · 1997-10-06 00:00:00 — Yttrandefriheten är en grundläggande del av de mänskliga rättigheterna som måste värnas varhelst hot mot den uppstår. kommer rapporter från olika håll att inte är förskonat från sådana hot. Vi läser om hur mc-klubbar uttalar hot mot dem som kritiskt granskar deras verksamhet. Vi läser om försök att lägga munkavle på läkare som av olika skäl uttryckt kritik, t ex mot nedskärningar inom vården. Vi läser om personer som inte vågar säga sin mening för att de då riskerar sin karriär. Vi läser om personer som inte vågar vittna i domstol av rädsla för att senare utsättas för övergrepp. Själv har jag mött journalister som inte vågat skriva kritiska artiklar om maktmissbruk under eget namn. Jag har också mött journalister som inte fått sina kritiska artiklar publicerade på grund av rädsla på redaktioner för repressalier. Hoten mot yttrandefriheten är ett hot mot vår demokrati. Det fria ordet är en förutsättning för en utveckling av ett fritt, demokratiskt samhälle. Genom det kan missförhållanden uppmärksammas, genom det kan man få en debatt som möjliggör för olika inblandade parter att göra egna bedömningar om vad som förevarit. Genom öppet utbyte av kunskap och erfarenheter kan man undvika misstag och förbättra verksamheter. Yttrandefriheten får inte beskäras genom ingripande av eller efterföljande sanktioner från offentlig eller annan arbetsgivare. Den får heller inte beskäras genom hot eller repressalier från personer eller grupper i vårt samhälle som känner sig hotade av insyn, fri debatt och vittnesmål om vad som verkligen sker eller förevarit. Uppenbarligen räcker det inte med stolta deklarationer om yttrandefrihet. De som vill använda det fria ordet måste kunna känna sig trygga, inte behöva utsättas för repressalier av olika slag, när de använder sig av denna grundläggande frihet. Jag anser att det behöver utredas hur vi i praktiken, inte bara genom ord, kan ge människor denna trygghet. Detta bör regeringen ges till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värnande om yttrandefriheten.