ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Kr224 · 1997-10-06 00:00:00 — En rad utredningar har gjorts av det svenska kulturlivet. Många aspekter av detta kulturliv är behandlade i olika specialundersökningar. Den senaste mer omfattande kulturutredningen är den statliga utredningen kulturpolitik 19741994 som presenterades . Alla dessa utredningar har en sak gemensamt, de behandlar nästan enbart den samhällsfinansierade delen av kulturlivet. De privata kulturutgifterna, som ändå utgör huvudparten, berörs inte alls eller mycket litet. Den samlade kultursektorn omsätter enligt nämnda kulturutredning ca . Av denna helhet utgör de privata kulturutgifterna . Offentliga och privata pengar finansierar olika delar av kultursektorn. Folkbiblioteken är offentligt finansierade medan böcker och tidskrifter i huvudsak är privat finansierade. Musikevenemang är till finansierade av privata hushåll medan till är offentligt finansierad. Den absolut största delen av hushållens kulturutgifter utgörs av kostnader för massmedier: radio, tv, video, dagspress, böcker, skivor m.m. Det är också inom denna del av kultursektorn vi kan vänta den största tillväxten . Vid sidan av de privata hushållen bidrar de privata företagen genom bland annat sponsring och köp av konst till kulturutgifterna. I är kultursponsringen ännu relativt blygsam jämfört med flera andra länder, men den växer. Kulturhuvudstadsbolaget räknar med att nå i sponsorstöd. Detta kan jämföras med OS-bolagets beräknade sponsorintäkter på en dryg miljard. Det finns en bedömning att kultursponsringen skulle ligga på ca . Någon säker kunskap om utvecklingen på detta område finns emellertid inte. En statlig kulturpolitik värd namnet ska förstås omfatta och ha kunskaper om hela kulturlivet, både den privata och den offentliga sektorn. Det är en uppenbar brist att kunskaperna om den privata kultursektorn är så begränsade. En särskild utredning bör tillsättas som ökar våra kunskaper om den privatfinansierade kultursektorn och dess samband med den offentligt finansierade kultursektorn. Hur stor är företagssponsringen av kulturlivet och vilken roll spelar den för kulturlivet? Hur ser sambanden ut mellan folkbiblioteken och bokmarknaden? Vilken betydelse har musikskolorna för musikbranschen? Vilken betydelse har samhällsstödda ateljéer för konstmarknaden? Hur fördelas de privata kulturutgifterna mellan män och kvinnor? Dessa och många andra frågor skulle kunna besvaras av den föreslagna utredningen som därmed skulle kunna bidra till en bättre kulturpolitik . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ny kulturutredning med inriktning på den privat finansierade kultursektorn.
mot · GL02Kr225 · 1997-10-06 00:00:00 — Motorfabriken grundades i . Där har tillverkats lås, , fräsmaskiner, tändkulemotorer och räknemaskiner. Produktionslinjen är intakt och byggnaden som byggnadsminne är restaurerad med huvudsakligen statliga medel för . pågår katalogisering av föremål och miljöer inom ramen för . Här finns både verkstadsutrymmen, kontor och bostäder i det skick de hade på 1920 och 1930-talen. Dessutom har fabriken ett starkt stöd av i vilken flera f.d. arbetare på fabriken är medlemmar. Många arbetar ideellt med renovering av bland annat verkstadsmaskiner och en del äldre motorer. Genom att anläggningen är fylld av verksamhet av ursprungligt slag får den betecknas som unik bland den handfull fabriker från industrialismens barndom som finns bevarade i vårt land. Här kan man se och förstå arbetarnas svåra arbetsförhållanden och uppleva arbetsmiljön som den var före . Det är viktigt att den hårda arbetsmiljön på bevaras i varje detalj. Här, vid maskinen i den ouppvärmda lokalen, växte tankarna och drömmarna om ett bättre liv. Många minns säkert valaffischen Gärna medalj men först en rejäl pension under den medaljbehängde och mustaschprydde äldre i oval ram mot rödrandig tapet. Han var en av arbetarna på . Det är viktigt att arbetet med att bevara och restaurera kan fortsätta. Här återstår mycket arbete med ordnandet av arbetarebostäder, verkstadshall, smedja, kontor m.m. för bevarande av ett levande industrimuseum. I budgetpropositionen framhåller regeringen vikten av att industrisamhällets historia dokumenteras. Det industrihistoriska arvet är fortfarande en betydande del av vår identitet. Regeringen påpekar också att det industrihistoriska arvet ligger nära i tiden, vilket gör det möjligt för oss alla att ta del av det genom exempelvis muntliga berättelser. Regeringen avser att i budgetpropositionen komma med förslag om finansiering av en nationell satsning på industrisamhällets historia. Dessutom har Arbetets museum fått ett så kallat nationellt uppdrag med bland annat uppgiften att utveckla arbetet med det industrihistoriska arvet. är ett fint exempel på hur eldsjälar med kunskap och engagemang för vårt industrihistoriska arv vidare till kommande generationer. bör ha en självklar plats i satsningen på industrisamhällets historia. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om i en kommande satsning på industrisamhällets historia.
mot · GL02Kr226 · 1997-10-06 00:00:00 — De gotländska gårdsnamnen utgör en omistlig del av det gotländska kulturarvet och har rötter långt tillbaka i landskapets historia. De bör skyddas. avsåg att införa regler som innebar att gårdsnamnen på i praktiken skulle komma att försvinna, skulle sockenbegreppet upphöra och sockennamnen skulle i fortsättningen benämnas traktnamn. avsåg Posten att ersätta gårdsnamnen med väg- och gatuadresser. Bägge dessa försök att utplåna de gamla gotländska ortnamnen möttes med hårt motstånd från gotländsk sida. Vid bägge dessa tillfällen väckte dåvarande representanter i motioner med innebörd att gårds- och sockennamnen på även fortsättningsvis skulle ha oförändrad status. Motionerna avslogs visserligen, men genom vissa förändringar i fastighetsregistret blev det möjligt att bevara gårds- och sockennamnen även i fortsättningen. är de åter i fara. Inför den planerade folk- och bostadsräkningen krävs att varje bostadsentré i landet skall vara försedd med en unik adress, dvs. väg- eller gatunamn, samt nummer på berörd fastighet. har det uttalats att gårdsnamnen möjligen skulle kunna få leva kvar som s.k. populärnamn. Vidare har föreslagits att varje kommun skall ansvara för registreringsarbetet, samt stå för de kostnader detta medför. Det är viktigt att de gamla gotländska gårdsnamnen får leva vidare även . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarandet av de gamla gotländska gårdsnamnen.
mot · GL02Kr227 · 1997-10-06 00:00:00 — De statliga bidragen till , , är på sammanlagt ca och utdelas av , via , och . Statsbidragen utgör av omsättningen och resten är intäkter från ca 450 000 betalande medlemmar. har bidragen sänkts, vilket fått till följd att både styrelsen och rikskansliet bantats . Inriktningen att sänka verksamhetsbidragen och öka möjligheterna till projektbidrag kan vara bra om det finns tillräckligt med arbetskraft för att söka projektbidrag, kontakta sponsorer, öka försäljningen och i övrigt arbeta offensivt. har medlemsavgifterna till SHF ökat och det skall räknas till ökningen av medlemsavgiften i den egna hembygdsföreningen och i många län till länets hembygdsförbund. Medlemmarna gör ett stort ideelt arbete och har oftast egna kostnader t.ex. för resor. Det finns en gräns för höjningar av medlemsavgifter. Kansliets lokalytor har minskat och service samt information till medlemmar och allmänhet har tyvärr fått dras ned. Hembygdsrörelsen är den enda folkrörelse som stadigt ökar sitt medlemsantal, mycket beroende på ett ökat intresse för de egna rötterna, kulturarvet och kulturmiljöfrågor. Allt ideellt arbete som görs i hela inom hembygdsrörelsen är mycket lönsamt för kommuner, landsting och staten. Redan innan bidragen sänktes var rikskansliet anmärkningsvärt litet med tanke på att det skall samordna, informera och administrera verksamheter som gör det lokala och regionala arbetet effektivt och i takt med tiden, som man vårdar och sprider kunskap om det digra kulturarvet. En viktig del av SHF:s uppdrag från medlemmarna är också att vara språkrör för verksamheten samt samarbeta med myndigheter som har samma eller likartade verksamhetsområden. Med denna motion vill jag påtala att smärtgränsen är nådd när de redan blygsamma bidragen minskat. Varje statligt satsad krona på ger en stor utdelning för samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om följderna av minskade bidrag till .
mot · GL02Kr231 · 1997-10-06 00:00:00 — Fördelning av ansvar och arbetsuppgifter mellan museerna i Trots mycket utredande rörande museiväsendet i , alltifrån MUS-65 till den museiutredning som 1994 lade fram betänkandet Minne och bildning Museernas uppdrag och organisation (SOU 1994:51) och det framlagda betänkandet Nya samverkansformer inom den museiverksamheten (SOU 1997:100), så har någon lösning på frågan om ansvarsfördelning och fördelning av arbetsuppgifter och därmed till en del frågan om det ekonomiska ansvaret ännu ej presenterats. Ett system med avtal mellan olika huvudmän och mellan huvudmän och institutioner, så som det föreslagits i andra kulturpolitiska utredningar, skulle kunna lösa många problem för museisektorn och undanröja de irriterande motsättningar som förekommer på området. Just på det marinmuseala området har detta varit uppenbart. Samordningen under en huvudman för och har förhoppningsvis löst de konflikter som negativt påverkat dessa museers arbete. Förvånande nog gavs inte den för detta arbete berörda utredningen i uppdrag att komma fram med förslag till ansvars- och arbetsfördelning för hela den . Viktiga arbetsuppgifter i ett nationellt intresse utförs av ett antal olika institutioner. En samordning och formella avtal skulle såväl undanröja riskerna för parallell- och dubbelarbete som kunna permanent lösa frågorna om det formella ansvaret och finansieringen för nationellt utförda arbetsuppgifter. Alla huvudmän, såväl staten som andra, skulle tjäna på att klarhet nåddes. Vart och ett av dessa museer, de statliga liksom museerna i , , och , Maritima centrum, museet på och ytterligare institutioner bevakar frågor, utför marinarkeologiska undersökningar, bevakar vrakplatser och dokumenterar minnen av nationellt intresse. Något avtal eller någon klar ansvars- eller kostnadstäckningsfördelning finns dock ej. Även mellan andra museer med specialinriktning behövs sådana avtal. Inom arbetar en tillsatt intern utredning om den svenska museiorganisationen. Så sent som uppges dock att dess arbete har avstannat. Det finns ett stort antal museifrågor som väntar på sin permanenta lösning allt från den ovan redovisade organisationsfrågan till frågorna om gallring och magasinering. måste tillse att dessa frågor får en hållbar lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att avtal om ansvars- och arbetsfördelning upprättas för det svenska museiväsendets olika museer med specialinriktning.
mot · GL02Kr233 · 1997-10-06 00:00:00 — Under anslaget Bidrag till vissa museer anvisas medel till flera olika museer som har ett visst nationellt intresse. och har en mycket lång textil tradition. Den startade då man började odla och bearbeta lin. Den första vävnadsförläggaren var Mor i som levde . startade hon sin verksamhet. För sin pionjärinsats hedrades hon med ett hängsmycke i guld av . Kända för sin handel med textilier är också knallarna som sålde sina varor i hela landet. Den textila traditionen har fortsatt fram till dagens datorstyrda produktion. i har samlingar och dokumentationsverksamhet som är unika i landet. Samlingarna innehåller bl.a. stora samlingar av såväl hantverksmässigt producerade som industritillverkade textilier i form av kläder och tyger. Därtill finns en unik samling av fullt fungerande maskiner för textiltillverkning. Bland depositioner från andra museer kan nämnas att i deponerar alla sina textila föremål på . Mot denna bakgrund har framför allt under 1980talet förts diskussioner om ett eventuellt nationellt uppdrag till . Något sådant uppdrag har dock ännu ej kommit till stånd. arbetar med såväl basfunktioner såsom insamling, dokumentation och konservering och utåtriktad verksamhet av olika slag. Med en krympande ekonomi hotas nu det unika museet. har de kommunala anslagen minskat kraftigt. Även har tvingats minska sina anslag till verksamheten. De tendenser till en kontinuerlig krympning av verksamhet som kan skönjas inger allvarlig oro för framtiden. Stor risk finns att samlingarna splittras och därmed ej kan bevaras åt eftervärlden. Det torde vara av nationellt intresse att museet kan fortleva. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i ges ett nationellt uppdrag.
mot · GL02Kr234 · 1997-10-06 00:00:00 — Det nya Folkrörelsernas Konstfrämjande är inne på sitt femte verksamhetsår. I likhet med föregångaren vill man nå dem som har en begränsad erfarenhet av bildkonsten. Verksamheten ligger följaktligen väl i linje med regeringens och uttalade mål för kulturpolitiken. Sedan starten har verksamheten nått en betydande omfattning. Mer än 25 000 konstverk har förmedlats, och 5 000 utställningar har genomförts. Vidare arrangerar landets 14 konstfrämjandedistrikt konstresor, studiebesök, konstvisningar m m. Verksamheten gör som sagt att nya människor får kontakt med bildkonsten. En annan, i sammanhanget viktig, konsekvens är förstås att främjandet bidrar till många konstnärers utkomst. Vi är uppenbarligen inte ensamma om vår syn på Konstfrämjandet och dess verksamhet. föreslog i sitt slutbetänkande att stödet till Folkrörelsernas Konstfrämjande skulle ökas kraftigt, bl a för utställningsersättning. I regeringens kulturproposition (1996/97:3) fullföljdes förslaget till viss del. Regering och riksdag har under Konstfrämjandets stegvis ökat stödet. I årets budgetproposition föreslås att denna förstärkning avbryts. Folkrörelsernas Konstfrämjande har i sitt underlag till beräknat att man för åren 19971999 behöver i stöd till sin verksamhet. handlar det om (penningvärde). Även om man erhåller hela detta belopp så hamnar man under den nivå som gällde för , dvs. föregångaren till dagens Konstfrämjande. Vi är medvetna om det begränsade utrymmet i statens budget. För att Konstfrämjandet ska kunna fullgöra det uppdrag som uttrycks i slutbetänkande och i kulturpropositionen är det emellertid viktigt att tydliggör att det fordras en fortsatt förstärkning av det ekonomiska stödet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till Folkrörelsernas Konstfrämjande.
mot · GL02Kr236 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Bakgrund: Expedition I TV-serien ska en grupp människor överleva på en öde ö. I sista programmet utses den deltagare som anses mest lämpad att överleva på ön och han eller hon får åka hem med en kvarts miljon kronor. För varje avsnitt röstas en person bort och får lämna ön. Utgallringsprocessen har orsakat en tittarstorm. I insändare, krönikor och debattartiklar liknades processen vid pennalism och mobbning, vilket är särskilt olyckligt då sändningstiden gjort att även mindre barn kunnat se programmet. Det är helt fel princip att slå ut folk, sade , chef för (971001). Han tillfrågades av SVT om medverkan, men avböjde och avrådde programmakarna från att göra programmet. Den första deltagaren som valdes bort begick självmord innan serien började sändas och mannens hustru vädjade till TV-ledningen att stoppa serien. kom beslutet att Expedition tog time-out för omredigering. Efter hård intern debatt beslutades att sändningarna skall återupptas . Det kritiserade ö-rådet finns kvar, men i nedtonad form. Som public service-företag har särskilda krav på vad som visas och inte visas. Enligt min bedömning är Expedition ett typexempel på vad man bör undvika att sända som statligt public service-företag. Andra debattörer har samma ståndpunkt. har beslutat om förändringar, förtydligande och utveckling av public service-uppdraget. Det nya sändningstillståndet löper . Sändningstillståndet skall vara vägledande, inte styrande. Tolkningsföreträde har naturligtvis styrelserna för de olika programbolagen. I avtalet står bl.a. att programföretagen skall ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. är det EU-land som har störst betalningsvilja till den statliga televisionen. Det finns alltså ett stort förtroende från medborgarna, som inte bör offras på de snabba tittarsiffrornas altare. Här spelar statens villkor och riktlinjer för public service-företag en viktig roll. Regeringen bör vid sin översyn av tillståndsgivningen till beakta det inträffade i samband med . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att beakta det inträffade i samband med TV-serien vid översyn av gällande regler för .
mot · GL02Kr238 · 1997-10-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kulturens finansiering, att inrättar en fond för kompletterande stöd till kulturverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Kr239 · 1997-10-06 00:00:00 — Kvinnor är de största kulturkonsumenterna. Kvinnor är i majoritet bland teater-, konsert- och museibesökare. Kvinnor är också de största kulturbärarna. Det är kvinnorna som i första hand för kulturarv och traditioner vidare mellan generationerna. Kvinnor har under historiens gång funnits i de flesta yrken. De har varit företagare av de mest skilda slag. Kvinnorna fick stå för familjens uppehälle när männen drog ut i krig. Om mannen i familjen dog kunde kvinnan klara sig och sina barns överlevnad. Om kvinnan däremot dog fanns stor risk att barnen inte skulle klara sig. Så är det än i många länder. Ändå speglas inte kvinnors historia och kvinnors liv i vårt kulturliv. En undersökning vid statsvetenskapliga institutionen vid , Osynliga konstnärinnor av , visar att de kulturbevarande institutionerna använt en oproportionellt stor del av tillgängliga medel till att synliggöra den manliga kulturen. Museirapporten Det dolda budskapet avslöjar att mänsklighetens historia i själva verket outtalat förblir männens historia. Kvinnors historia är glömd och gömd. Inför och är det hög tid att ändra på detta. Det handlar i hög grad om att ge identitet och förebilder för kvinnor och unga flickor. En analys över hur de statliga kulturanslagen fördelas mellan kvinnor och män bör göras. Museer både centralt och ute i landet bör få uppdraget att visa kvinnors historia, inte som en särart eller ett kuriosum utan på ett seriöst och genomarbetat sätt. Projekt som visar kvinnors kultur och kvinnors historia bör prioriteras i anslagsgivningen. På flera håll har initiativ tagits för att inrätta särskilda kvinnomuseer. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur sådana projekt kan stödjas och förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en analys av kulturanslagens fördelning mellan män och kvinnor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag till museerna att visa kvinnors historia och att prioritera projekt om kvinnors kultur och historia, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till kvinnomuseer.
mot · GL02Kr240 · 1997-10-06 00:00:00 — Den kommunala bör jämställas med andra verksamheter där statliga bidrag utgår för kultursatsningar. Med tanke på att den allt mindre satsning som kommunerna gör på frivilliga , ser man med oro att det blir allt färre kulturskolor kvar i kommuner. Det är musik, drama, bild och dans som får strykas först i de ansträngda kommunala budgeterna ute i landet. Med tanke på statens kultursatsningar är det den kulturella kommunala som borde värnas, eftersom den berör den stora massan av befolkningen. Det är den som framstår som det kulturella navet i samhället och som plockas bort, bit för bit i det kommunala budgetarbetet. För den kulturella musikutvecklingen bland våra barn och ungdomar ser man att det inte bara skall vara ett fåtal förunnat, utan att den breda massan skall få undervisning och utbildning om den så önskar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av anslag till den kommunala .
mot · GL02Kr241 · 1997-10-06 00:00:00 — Sesam-pengar har varit till stor nytta för kulturen i . På många håll har förstöringen av kulturskatter dessvärre nått en sådan omfattning att många kulturminnen inte kan räddas. Pengarna i som anvisat för att åtgärda ett stort antal föremål som tillvaratagits, men som inte konserverats eller registrerats, är en värdefull insats som måste fortsätta. Inom hembygdsrörelsen har Sesam-pengarna gjort stor nytta. Pengarna har möjliggjort inventering, katalogisering, registrering och datorisering av föremål. Pengarna har gjort det möjligt för ett stort antal hembygdsgårdar att få ordning i sina utställningsrum och förråd. Detsamma gäller vården av byggnader och tillvaratagandet av det textila kulturarvet. Projektet har också möjliggjort en värdefull kunskapsöverföring mellan Sesam-anställda och medlemmarna i de olika engagerade hembygdsföreningarna. Allmänhetens ökade intresse för kulturarv och kulturmiljöfrågor visar sig i hembygdsföreningar och hembygdsförbund. Den breda verksamhet som hembygdsrörelsen bedriver är till stor nytta för samhället, och räknat i ekonomiska termer är ideellt arbete en mycket lönsam affär för kommunen, och staten. I vårt land finns en stor skatt av spelfilmer och fotografier. Det vore angeläget att kunna göra en inventering av denna kulturskatt, innan tidens tand förstör materialet. Det kan vara gamla spel- eller dokumentärfilmer och foto från början av . Det kan också vara betydligt nyare fotografier och filmer som håller på att förstöras. I ett projekt, Foto/film-SESAM, skulle dessa kulturskatter kunna inventeras och även bevaras till våra efterkommande. Vår uppfattning är att det är av stor vikt att på olika sätt stödja ideella insatser i samhället. Här är landets olika hembygdsföreningar ett exempel på organisationer och föreningar som gör mycket goda och värdefulla insatser över hela vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att får fortsätta, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att dokumentera och bevara filmer och fotografier.