mot · GK02Sf30 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:121 Systembrister och missbruk inom socialförsäkringssystemen I proposition 1996/97:121 Systembrister och missbruk inomsocialförsäkringssystemen föreslår regeringen bl.a. åtgärderför att utöka kontrollmöjligheterna för försäkringskassorna.Systembrister, missbruk och fusk inom socialförsäkringssystemen hardiskuterats intensivt . I takt med att åtstramningar har varitnödvändiga inom bidragssystemen har krav rests på att åtgärder för attminska överutnyttjandet och missbruket måste vidtas. I rapporten frånRiksrevisionsverket, FUSK - systembrister och fusk i välfärdssystemenuppskattar verket att kostnaderna uppgår till 5-7 miljarder kronor.Riksrevisionsverket konstaterar att även om fusket inte är omfattande, varkeni procent av utbetalat belopp eller antalet personer som fuskar, så är det ändåfrågan om stora belopp. Resurser som belastar någon annan del av statensbudget.Förekomsten av fusk och missbruk är demoraliserande för välfärds-systemet. Allmänhetens förtroende för ett bidragssystem, som ger utrymmeför överutnyttjande, kan minska om inte tillräckliga insatser görs för attåtgärda problemen. Även om det inte är möjligt att helt eliminera fusket,måste ambitionen vara att minimera bristerna och täppa till de luckor som gördet möjligt att fuska. Annars riskerar förtroendet för välfärdssystemen atturholkas.Riksrevisionsverket har i rapporten definierat olika typer av fusk som är avolika karaktär; dels "vitt arbete" som innebär att någon arbetar helt öppet hosen arbetsgivare, som arbetstagaren har någon typ av bidrag som intetillåter arbete eller inkomster över en viss nivå, dels "svart arbete" vilketinnebär att någon får ersättning för arbete utan att betala skatt och socialaavgifter, dels övrigt fusk och överutnyttjande av transfereringssystemen.RRV gör bedömningen att det är möjligt att vidta åtgärder för att komma åtuppemot hälften av missbruket.Under senare år har ett flertal åtgärder vidtagits för att förhindra missbrukoch överutnyttjande av transfereringssystemen. Förändringar av socialför-säkringarna med förbättrade rapporteringsmodeller inom de administrativasystemen har utförts. Flera beslut om förändringar i regelsystemen harantagits. har aktivt medverkat i flera av dessa beslut somkommer att leda till att missbruket minskas.Regeringen föreslår i propositionen att man skall ge försäkringskassanspersonal rätt att göra hembesök hos den försäkrade i utrednings- ochkontrollsyfte, utan att misstanke om brott föreligger. anser attdet finns flera anledningar till att kritisera regeringens förslag i denna del.Hembesök i kontrollsyfte innebär att människors integritet allvarligt kankränkas. Oanmälda hembesök är ett starkt intrång i den personliga sfären somcenterpartiet inte kan acceptera - om det inte är av väsentlig betydelse förutredningen. Det finns skydd i grundlagen mot husrannsakan som bör ge ettskydd även om det är personal från som gör hembesöket.Regeringen anser att ingen skall tvingas att ta emot besöket och att denbesökande inte får uppträda på ett sätt som skulle kunna skapa intrycket attbesöket är en tvångsåtgärd. Regeringen tillägger att om den försäkrade intevill släppa in tjänstemannen har denna ingen rätt att komma in. Samtidigtsäger regeringen att om den försäkrade vägrar ta emot besök, fårförsäkringskassan dra in eller sätta ned ersättningen, om omständigheternamotiverar det. Frågan är vilket val som den försäkrade har: släppa intjänstemannen eller riskera nedsättning i sin ersättning. anserattdet är viktigt att den personliga integriteten respekteras och vi yrkar därföravslag på regeringens proposition i denna del.Lagrådet kritiserar regeringens förslag. Lagrådet har föreslagit attbestämmelsen om hembesök bör utformas så att besök blir tillåtet, bara omdet kan antas vara av väsentlig betydelse för utredningen. Lagrådets förslaginnebär dels att varje besök i princip skulle beslutas efter en prövning avomständigheter i det enskilda fallet, dels tillägget av ett kvalificeratrekvisit -"av väsentlig betydelse". Lagrådet anser att regeringsformens bestämmelserom skydd mot husrannsakan måste vara åtminstone analogt tillämpliga pådessa besök. Det måste anses tvivelaktigt om det är väl förenligt med 2 kap.12 § regeringsformen om besöksbestämmelserna ges en omfattning somlegitimerar en generell eller stickprovsmässigt inriktad kontroll, utanåtminstone någon individualiserad prövning i det enskilda ärendet.Regeringen anser att oanmälda hembesök kan vara ett värdefullt led iutredningen av ett försäkringsärende och menar att vetskapen om attförsäkringskassorna gör hembesök kommer att ha en allmänpreventiv effekt.Centerpartiet ställer sig tveksam till regeringens bedömning. Oanmälda ochslumpmässiga hembesök kommer av resursskäl att bli få, vilket skulleinnebära att den allmänpreventiva effekt som regeringen eftersträvar inteuppnås.Regeringen motiverar att rätten till generella eller slumpmässiga kontrollergenom hembesök kan leda till att åtgärden avdramatiseras, genom att ettbesök inte behöver uppfattas som utpekande. uppfattning är atthembesök som kontrollåtgärd upplevs som kränkande och utpekande. Därförskall det bara få förekomma om det är av väsentlig betydelse för utredningom misstanke om försäkringsmissbruk. Enligt RRV:s rapport, som hänvisatstill ovan, är det ovanligt att fusk förekommer och det är en liten procentandelsom missbrukar systemen. Det kan inte vara rimligt att alla försäkringstagareskall behöva känna sig utpekade när de behöver ta del avsocialförsäkringarna.Centerpartiet anser att det är effektivare om använderresurserna för att förebygga missbruk och att den har möjlighet att vidtakontrollåtgärder då den misstänker att någon missbrukar försäkringen. I falldå har skälig misstanke om att fusk förekommer, är detmöjligt för kassans personal att göra besök hos personen i fråga. En annanmöjlighet är att kräver av bidragsmottagaren att han ellerhon gör personliga besök vid kassan.Samordning av utbetalningar hos enmyndighetCenterpartiet anser att det bör bildas ett utbetalningsverk somska samordna alla utbetalningar från socialförsäkringarna.Det innebär inte att sekretessen för den enskilde åsidosätts.Verket skulle bara ha tillgång till uppgifter som ärnödvändiga för utbetalning. Känsliga uppgifter sorteras bortav den myndighet eller organisation som beviljatutbetalningen. Ett utbetalningsverk skulle upptäcka omutbetalning sker från olika försäkringssystem till sammaperson under samma tidsperiod.En liknande modell föreslås i Statskontorets rapport grepp ombidragen (SOU 1996:180). Man har presenterat IT-åtgärder för att lösa vissasamordningsproblem. Förslaget som presenteras innebär att utbetalningarnafrån transfereringssystemen ska samordnas i ett ansvarigt organ. Innanuppgifterna överförs från ansvarig myndighet avkodas de. Genom den sök-och utsorteringsprocess som det gemensamma organet skulle göra, kan manrelativt enkelt upptäcka om fusk förekommer, t.ex. att utbetalning sker frånflera transfereringssystem. I de fall fusk misstänks återförs uppgiften tillansvariga myndigheter och kontroll kan vidtas.En annan lösning för att underlätta kontrollfunktionen skulle kunna vara attansluta nuvarande transfereringssystem till ett framtida system medindividuella skattekonton. Basen skulle vara det skattekontosystem somföreslagits av i betänkandet Ett nytt system förskattebetalningar (SOU 1996:100). Förslaget innebär att debiteringar,redovisningar och betalningar av skatter och avgifter samordnas i ett systemmed skattekonton för alla skatt- och avgiftsskyldiga. Det skulle innehålla enpåbyggnad med en obligatorisk skyldighet för alla statliga och kommunalautbetalare att löpande redovisa kontrolluppgifter om gjorda utbetalningar tillskattemyndigheterna, oavsett om de är beskattningsbara eller ej. Huvudsyftetskulle vara att skapa ett bättre beskattningsunderlag och ökade samordnings-och kontrollmöjligheter inom skatte- och transfereringssystemen.Regeringen föreslår i propositionen en ändring av postlagen så att uppgiftom enskilds adress kan lämnas till allmän försäkringskassa. En liknandeförändring har tidigare gjort det möjligt för skattemyndigheten ochkronofogdemyndigheten att få tillgång till en adress. Regeringen anför somskäl att detta var möjligt innan Posten bolagiserades. anser attdetta är en rimlig lagändring. vill med anledning av dettapåpeka att överföringen av folkbokföringen från de kyrkliga församlingarnainnebar en försämrad möjlighet för att få tillgång tilluppgifter som var av betydelse för kontroll av folkbokföringsadress. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen i den del som rör besök i utrednings-och kontrollsyfte,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett organ/verk för samordnade utbetalningar.