mot · GL02So241 · 1997-10-06 00:00:00 — Barnen till långvarigt arbetslösa hade oftare än andra barn hälsoproblem som luftvägsinfektioner, magont, psykiska störningar, olycksfall m.m. Det kan ibland vara svårt att avgöra om problemen är en följd av arbetslösheten eller i själva verket är orsaken till den. Det visade sig dock att med långvarig arbetslöshet följdes av en överrepresentation av sociala förändringar som familjeupplösning, kriminalitet och självdestruktivitet som missbruk och självmord. För föräldrar som fått arbete igen minskade riskerna. Eftersom arbetslöshet i synnerhet drabbar grupper som är särskilt sårbara också på andra sätt, skulle de refererade problemen kunna vara konsekvenser av de arbetslösas sociala bakgrund, t.ex. föräldrarnas utbildning, snarare än av arbetslösheten. Analyserna visar dock att överriskerna består, om än mindre markant, när man tar hänsyn till föräldrarnas yrkesutbildning och en rad andra bakgrundsförhållanden. Man fann t.ex. en 40-procentig överrisk för barn, som i tonåren hade någon arbetslös förälder, att själva vara arbetslösa oavsett övriga förhållanden av betydelse. Långvarig arbetslöshet riskerar att leda till ökat missbruk och psykiskt lidande. Enda kända sättet att förhindra dessa effekter är att pressa ned arbetslösheten och skapa förutsättningar för en arbetsmarknad som är utvecklande för individen och där alla kan utföra en uppgift. Detta kan inte främst lösas inom folkhälsoarbetets ram men vi måste ändå påpeka effekterna av arbetslösheten i en motion om folkhälsa. Arbetslösheten är ett av västvärldens största problem och människor far illa av dess effekter. Ökad arbetstakt och minskad bemanning kan bidra till svårigheter att koppla av . har andelen kvinnor som efter arbetstidens slut har svårt att koppla av tankarna på jobbet (minst en gång ) ökat med . Bland män har andelen ökat . Därmed hade lika stor andel av kvinnor som av män detta problem . Det är särskilt vanligt bland tjänstemän, i synnerhet bland dem som i sitt yrke arbetar med människor. De psykiska kraven ökar i många yrken i arbetslivet. Detta behöver inte innebära negativa konsekvenser för hälsan, förutsatt att beslutsutrymmet är tillräckligt stort. Om arbetsorganisationen är dålig och människor har liten möjlighet att påverka sitt arbete som kraven är höga ökar risken för negativ stress. Andelen anställda med både omväxlande och psykiskt krävande arbeten har ökat . Däremot minskade andelen arbeten som varken är krävande eller enformiga, medan andelen enformiga arbeten är ungefär densamma. En betydande del av folkhälsoarbetet har grundat sig på att utjämna ekonomiska skillnader vilket har varit korrekt. är situationen annorlunda. Forskningen utgår ofta från det socioekonomiska perspektivet, trots att förklaringarna kan vara mer komplicerade. Skillnaden i hälsa är inte så enkel som att bara konstatera att det skiljer mellan olika socioekonomiska grupper. Det finns andra betydande skillnader. En av de främsta är utbildningsnivån. Lågutbildade löper flera risker som påverkar hälsan. De har större risk att drabbas av arbetslöshet, de röker mer, löper större risk att drabbas av förslitningsskador, äter sämre och har ofta ett begränsat socialt umgänge. Därmed är satsningar på att höja utbildningsnivån i av största betydelse för en förbättrad folkhälsa. och regeringens vuxenutbildningssatsning får betydelse för att utjämna hälsoskillnaderna. Utbildningssatsningen riktar sig i första hand till vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar 3-årig gymnasiekompetens, men vänder sig också till anställda kortutbildade. Det är i dessa grupper som de största riskerna för dålig hälsa finns. Dryckesmönstret i har förändrats. minskade försäljningen av spritdrycker medan andelen vin och öl ökade. Alkoholförsäljningen mätt i ren alkohol har minskat under en följd av år. Försäljningen av alkohol avspeglar inte hela konsumtionen. Det finns ett mörkertal beroende bland annat på hemtillverkning och tax-free-inköp. och möjligen ända av de konsumerade spritdryckerna är svartsprit. Nästan hälften av alla 16-åringar har druckit olovligen framställd eller införd sprit. Konsumtionen av alkohol bland ungdomar ökar. av de vuxna männen i är sannolikt högkonsumenter av alkohol och dubbelt så många kommer under sin livstid sannolikt att få alkoholrelaterade skador och problem. Bland kvinnor är andelen högkonsumenter av alkohol betydligt mindre. Hög alkoholkonsumtion kan leda till olycksfall, skador, våld, familjetragedier och alkoholrelaterade sjukdomar. Alkoholskador drabbar inte bara dem som är högkonsumenter. Dessa löper visserligen hög individuell risk att skadas. Eftersom normalkonsumenterna är många fler kommer emellertid en stor andel av alkoholskadorna att drabba dem. I betraktar vi all icke medicinsk användning av narkotika som missbruk. Begreppet missbruk omfattar därmed mycket skiftande former av narkotikaanvändning. Det experimentella narkotikamissbruket bland unga har legat stabilt på en internationellt sett mycket låg nivå. I de senaste undersökningarna rapporteras emellertid en tendens till ökning. Sex:s procent av 16-åringarna har erfarenhet av narkotika enligt det senaste årets undersökning mot under en följd av år . Detta skall jämföras med då motsvarande siffra var bland flickorna och bland pojkarna. Det finns regionala skillnader. Enligt SKOPs undersökning 1993 bland ungdomar mellan var det fem gånger vanligare att de från storstadsområdena prövat narkotika () än från orter med mindre än 20.000 invånare (). Ökningen , även om den är liten, är oroande . Ett ökat experimentellt missbruk leder till att rekryteringsbasen för tung narkotika ökar, speciellt i perspektivet att arbetslösheten är hög och därmed de sociala problemen större. Det övergripande narkotikapolitiska målet om ett samhälle fritt från icke-medicinskt bruk av narkotika bör ligga fast. har i jämförelse med andra länder en låg andel som brukar narkotika. har prövat båda vägarna. genomförde vi ett försök med legal förskrivning av narkotika. Ett narkotikafritt samhälle är ett högt ställt mål som ger uttryck för samhällets hållning till narkotikan: att vi inte accepterar att narkotikan integreras i samhället och att vi strävar efter ett samhälle där narkotikamissbruk förblir en marginell företeelse. Ett narkotikafritt samhälle är en vision som uttrycker optimism och en positiv människosyn. Det går att hejda narkotikans framfart och det går att rehabilitera missbrukare. I nya tider växer nya riskfaktorer fram. Miljöskadlig verksamhet påverkar även människan. Luftföroreningar, kemikalier och miljövådligt material kan uteckla allergier och astma. Dålig inomhusmiljö med undermålig ventilation, tobaksrök och höga radonhalter kan göra att sjukdom utvecklas. Hälsoeffekterna av många föroreningar i miljön som människor exponeras för är för dåligt kända. Ofta är exponeringen för en enstaka förorening inte tillräckligt stor för att förklara enskilda hälsoeffekter. samverkar yttre riskfaktorer, t.ex. radongas med tobaksrökning. Trafikolyckor och andra skador kan få förödande konsekvenser för individer. är de kostsamma för samhället. Förebyggande arbete för att undvika olyckor är en viktig del i folkhälsoarbetet. Andra sektorer än hälso- och sjukvårdsektorn har ofta tagit på sig ett stort ansvar för att undvika olyckor, t.ex. trafiksektorn och bilindustrin. Allergierna fortsätter att öka. Det är en trend i hela västvärlden och börjar nu rapporteras även från utvecklingsländerna. Flertalet studier visar att förekomsten av någon form av allergi eller någon form av överkänslighet har ökat bland barn och vuxna. De senaste rikstäckande uppgifterna om förekomsten av allergiska besvär är från undersökningen om levnadsförhållanden () 1988/89. Drygt en tredjedel av befolkningen uppgav sig då ha någon form av allergi eller annan överkänslighet, av kvinnorna och av männen. Enligt föräldrarna hade av förskolebarnen och av skolbarnen någon allergi eller överkänslighet. Allergiförekomsten verkar ha ökat kraftigt både hos förskolebarn och skolbarn och fördubblats . En god bostad var länge en viktig del av folkhälsopolitiken. Det tidiga 1900-talets trånga, kalla och fuktiga bostäder är nu borta och problemen är annorlunda. Vi tillbringar av vår tid inomhus. Den ökande andelen allergier och annan överkänslighet tros bero på brister i inomhusmiljön som t.ex. dålig ventilation, nya byggnads- och inredningsmaterial samt att vi inte städar lika ofta som . Uppskattningsvis har hälften av landets skolor och förskolor enligt bristfällig ventilation. Ett flertal myndigheter och centrala organisationer har gemensamt utlyst till ett innemiljöår. Genom samordnade budskap ska man sprida information och kunskap till såväl byggsektorn som till allmänheten för att säkra ett hälso- och miljöriktigt byggande, förvaltning och brukande. Höga halter av radon i bostäder och andra lokaler anses vara en av de stora hälsoriskerna i inomhusmiljön, särskilt i kombination med rökning. I 70 000 120 000 småhus och i 20 000 80 000 lägenheter ligger radonhalten över gränsvärde för sanitär olägenhet. uppskattades att 35 000 av dessa hade spårats och 15 000 hade åtgärdats, enligt . har ytterligare bostäder åtgärdats men fortfarande återstår ett omfattande arbete med att minska exponeringen för radon. Uppskattningsvis kan 400900 lungcancerfall i hänföras till radon i bostäder (av totalt ca 27 000 fall av lungcancer ). En uttalad samverkan ses mellan tobaksrökning och exponering för radon. Merparten av dessa fall inträffar hos rökare men även icke rökare löper förhöjd risk. infördes ekonomiskt stöd för radonsanering av småhus. föreslås att anslaget ska omfatta . Den genomsnittliga kostnaden för åtgärderna har varit och det genomsnittliga bidraget har uppgått till . beviljades drygt 1 200 egnahem radonbidrag. Förekomsten av elöverkänslighet är omdiskuterad. har i en genomgång av forskningsrapporter inte funnit några samband mellan lågfrekventa elektriska fält och de symtom som anses förekomma. Detta synsätt har blivit praxis och därmed har också överklagade bostadsanpassningsbidrag för elsanering avslagits. Bristen på forskning medför att det finns svårigheter att fastställa en sjukdomsdiagnos. I den forskningspolitiska propositionen gavs i uppdrag att utarbeta en forskningsöversikt och genomföra en utvärdering av både svenska och internationella forskningsresultat inom området. Detta bör ske med stor skyndsamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Det är ett problem att människor som lider av elöverkänslighet inte tas på allvar. Även om det inte finns vetenskapliga belägg för sambandet mellan de uppgivna symtomen och elektriska fält, upplever människor ett stort lidande med svåra sociala konsekvenser. Detta bör mötas med medkänsla och respekt. Buller är kanske samhällets största stressfaktor och berör många människor på ett eller annat sätt. De största källorna till bullerstörningar är trafiken samt störande grannar. I uppskattar man att av landets befolkning är mycket störda av trafiken och av befolkningen är störda av sina grannar. Ungefär 1,5 miljoner människor i landet beräknas exponeras för bullernivåer från trafiken utanför sin bostad. Buller är inte samma sak som högt ljud utan ska snarare definieras som icke önskvärt ljud. Buller är ett folkhälsoproblem och kan leda till koncentrationssvårigheter och ge skador på hörselorganen som i sin tur kan få sociala konsekvenser för den enskilde. Den vanligaste effekten av buller är att det framkallar allmänt obehag och stress. Effekterna är därmed inte direkt kopplade till sjuklighet i egentlig bemärkelse, utan leder till en allmänt försämrad livskvalitet. Tobakens skadeverkningar är väl kända. Det är glädjande att rökningen minskar, även om minskningen bland kvinnor inte är lika kraftig som bland män. Andelen män som röker har minskat från 1995 och motsvarande minskning för kvinnor är från till . Det finns stora regionala skillnader i tobaksvanor. I är av männen dagligrökare och i . Bland kvinnorna varierar rökningen mellan på och i län. Tobaksrök är en betydande riskfaktor i inomhusmiljön, inte bara för allergiutvecklingen utan också för uppkomst av cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Tobakslagen infördes och skärptes 1995. Lagen förbjuder rökning bland annat i lokaler dit allmänheten har tillträde. Riktade informationsinsatser till unga tjejer måste fortsätta. Skolans arbete för att minska rökningen ska inte heller underskattas. Kostens betydelse för vår hälsa blir allt tydligare. Ur hälsosynpunkt mindre lämpliga matvanor anses orsaka av alla cancerfall som de utgör en av de dominerade riskfaktorerna för hjärt- och kärlsjukdomar3. En ur folkhälsosynpunkt positiv omsvängning av våra matvanor skedde . Den genomsnittliga konsumtionen av grönsaker och fisk ökade medan konsumtionen av smör minskade . Ännu en positiv trend är att sockerkonsumtionen minskade . Den totala fettkonsumtionen minskade dock endast med 4 procent.4 Det viktigaste ur ett folkhälsoperspektiv är att kosten är varierad. Måltiden har också en viktig social funktion. Japanerna har den högsta medellivslängden i världen. Det kan inte enbart förklaras med en god ekonomisk utveckling, eller större och bättre medicinska insatser. Den högre medellivslängden kan inte heller förklaras av en mindre andel rökare eller en måttlig konsumtion av alkohol. Den viktigaste faktorn som påverkar medellivslängden i torde vara att konsumtionen av animaliskt fett är mycket lägre där än i flertalet europeiska länder. Generellt sett har utbildningsnivån betydelse för matvanorna, speciellt bland män. Högutbildade män äter mindre smörgåsfett och mer frukt, grönsaker, pasta och fisk än män med lägre utbildning. Högutbildade kvinnor äter mer grönsaker, ost och pasta men mindre potatis än kvinnor med lägre utbildning. Högutbildades kost innehåller mindre andel fett men mer alkohol än lågutbildades. Lågutbildade kvinnor äter mer socker än högutbildade. Barn och ungdomar har i vissa avseenden bättre kostvanor än vuxna. De väljer ofta produkter som innehåller en mindre mängd fett. Däremot äter de oftare sockerrika livsmedel, såsom godis och läsk. I en enkätundersökning bland ungdomar i årskurs 9, som gjordes 1994 och 1996, framkom att var tionde elev hoppar över frukosten på vardagarna och samma elever hoppar oftare än andra över skollunchen. Bland elever med bristfälliga frukost- och skollunchvanor är också rökning, användning av alkohol och droger samt skolk och sämre trivsel i skolan vanligare. Skollunchen är för många barn den viktigaste måltiden och den har störst betydelse för de barn som kommer från hem med ensidiga och oregelbundna matvanor. Arbete med att förbättra trivseln i skolans matsal och att se skollunchen som en del i skolans arbete är av störst betydelse för de elever som har andra problem. Det bör strävas efter att ekologiskt odlad mat serveras i skolan. 7 Många faktorer styr folkhälsan Människors hälsa och välbefinnande är helt beroende av den miljö man lever i. En god yttre miljö har kanske mindre betydelse om de sociala förhållandena är undermåliga. Goda sociala relationer kan å andra sidan inte helt förhindra ohälsa. Många olika faktorer påverkar människors hälsa och det ena förhållandet följer ofta av det andra. Det finns en ansamling av risker och riskbeteenden i vissa grupper. Att vara arbetslös, sakna kontantmarginal5, ha ett monotont arbete, sakna känsla av sammanhang och att vara lågutbildad ökar sannolikheten för att ha fler ohälsosamma levnadsvanor. De sociala nätverken och den närmaste omgivningen är av största betydelse för en positiv hälsoutveckling. Detta gör att insatserna för en förbättrad folkhälsa inte kan ses ur ett strikt socioekonomiskt perspektiv. Flera olika samhällsfaktorer måste samverka. anser att hälsoarbetet i många fall utgått från arbetslivet och positionen på arbetsmarknaden, när det istället är många andra faktorer som påverkar hälsan. 7.1 Från arbetslivet till livet har i internationella jämförelser en bra arbetsmiljö, och ohälsa grundad på förhållandet på arbetsplatsen är lägre än i jämförbara andra länder. En orsak till detta är en mycket medveten satsning på att förbättra arbetsmiljön. Riktlinjer för en offensiv satsning för att förnya arbetslivet och få bort de dåliga arbetsmiljöerna togs bland annat i proposition 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet. tillsattes och deras uppdrag var att presentera åtgärder för att komma till rätta med farliga och ohälsosamma arbetsmiljöer, förbättra arbetsorganisation och föreslå åtgärder för rehabilitering. presenterade och genom arbetslivsfonden administrerades en rad projekt som har bidragit till bättre arbetsmiljö och högre produktivitet. anser att vi nu bör göra en motsvarande strategisk satsning på livet utanför arbetet. utarbeta nationella folkhälsomål är ett steg på vägen. Utgångspunkten bör vara det sociala livets stödjepunkter, familjen, de sociala nätverken och närmiljön. anser att det i bör initieras ett omfattande forskningsprogram om den sociala gemenskapens betydelse för folkhälsan. Det behövs ny kunskap om social integration och vilka mekanismer som påverkar människors livsvillkor och levnadssätt. Forskningsprogrammet bör utgå från mikroperspektivet, familjen, de sociala nätverken och den yttre närmiljöns betydelse för människors hälsa. Arbetslivsfondens projekt var ofta arbetsmiljörelaterade och forskningen som låg bakom var tvärsektoriell. Forskningsprogrammet bör omfatta idéhistoriker, sociologer, medicinare, antropologer m.m. för att få den tvärsektoriella kunskap som efterfrågas. Detta bör ges regeringen till känna. I har vi en lång och god erfarenhet av att förebygga ohälsa. Omfattande program har genomförts för att hindra lidande och för tidig död bland befolkningen. Arbetet har i de flesta fall varit mycket framgångsrikt och befolkningens medellivslängd är bland de högsta i världen. har en tradition av folkrörelsearbete och arbetet har i många fall varit inriktat på att förbättra människors hälsa. Nykterhetskampen startade för att minska/stoppa det omåttliga supandet, så att människor skulle ha möjlighet att delta i kampen för demokrati och kunna vara en del i det demokratiska samhället. Kampen för demokrati blev också en kamp för bättre hälsa. Ett av det första projekten var att minska mödradödligheten. Insatser gjordes för att utbilda jordegummor. Ambitionen var att det skulle finnas en barnmorska i varje socken. Satsningar gjordes på att utbilda barnmorskor som skulle biträda vid hemförlossningar, då av alla barn föddes på barnbördsanstalt. Barnmorskorna fick en i unik ställning. Mödradödligheten sjönk från 450 till 200 kvinnor. En annan tidig insats var att bekämpa tuberkulosen, en sjukdom som skördade många offer under förra och i början av detta sekel. Strategin för att bekämpa spridningen innebar en kombination av medicinsk rådgivning, information om smittvägar till de sjuka och deras anhöriga, föreläsningar m.m. riktade till folkrörelser och undervisning i folkskolan. Kunskapen om sjukdomen spreds till stora delar av befolkningen. Många människor deltog i att bekämpa farsoten och den kunde med hjälp av dessa insatser kraftigt reduceras. Våra goda historiska erfarenheter, dels av prevention, dels av folkrörelsearbete, är till nytta när vi ska forma strategier för ökad livskvalité. Människors aktiva medverkan ska vara grunden för folkhälsoarbetet in i nästa årtusende. Detta ska kopplas samman med att folkhälsoarbetet alltid ska bygga på medicinsk kunskap. Historiska erfarenheter visar att detta är möjligt. Hälso- och sjukvården är en viktig del i folkhälsoarbetet. För att utveckla ett bra folkhälsoarbete för nästa sekel måste fler aktörer innefattas i arbetet. Det krävs ett mer genomgripande sektorsöverskridande arbete i samarbete med lokala drivkrafter för att folkhälsoarbetet ska lyckas. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att göra insatser för att klarlägga riskfaktorer och ta sitt ansvar för att förbättra miljön inom sitt ansvarsområde. Det lokala arbetet är centralt för att förebygga ohälsa. Individer, föreningar, bostadsföretag, kommuner och landsting har alla möjlighet att påverka och förbättra den lokala miljön. Ekonomiska faktorer är ofta styrande för vilka satsningar som görs. Folkhälsosatsningar är vanligtvis lönsamma både . Samhället måste utveckla en samlad strategi för folkhälsoarbetet. Det innebär genomgripande program med förslag till åtgärder inom alla samhällsområden. Varje sektor måste från sin utgångspunkt analysera sin verksamhet. behövs en övergripande strategi från regeringens sida. Folkhälsoarbetet ska utgå från att individen kan påverka sin livsstil genom att minska riskbeteenden och förbättra sina levnadsvanor. Alla människor har ett eget ansvar för sin hälsa och sin livsstil. Människors alkohol-, mat-, tobaks- och motionsvanor har stor betydelse för hälsan och är möjliga att påverka. I folkhälsoarbetet ska utgångspunkten vara att människor har en vilja att påverka sin egen livssituation. Många människor behöver stöd och hjälp på vägen men arbetet måste ändå starta hos den enskilde. Om inte viljan finns att förändra sin egen livsstil är det svårt att göra förändringar. Detta innebär inte att människan ska lämnas utan påtryckningar och påverkan om betydelsen av sunda levnadsvanor. Samhället har alltid ett ansvar att upplysa om faror och hälsorisker. Flera folkrörelser växer fram vars grund är motion och bättre hälsa. Människors egen vilja att förbättra sin hälsa syns i det ökande antalet medlemmar och utövare inom motionsidrotten. Bland organisationerna märks bl.a. Friskis och Svettis. Det arrangeras också stora tävlingar som baseras på motionsidrottens grund såsom Lidingöloppet, , Vätternrundan, Vansbrosimningen, Tjejmilen, Göteborgsvarvet, maraton m.fl. Dessa idrottsfester är av största betydelse för folkhälsan. Miljö- och folkhälsofrågorna har ur organisationssynpunkt mycket gemensamt. De är genuint multisektorella med förankring i flertalet samhällssektorer. Arbetet inom båda dessa områden omfattar såväl strukturella/samhällsinriktade insatser som utbildning och information riktad till enskilda individer. Det finns vidare en direkt koppling mellan dessa områden genom olika typer av miljörelaterad ohälsa samt vad avser metodutveckling och rutiner för miljö- respektive hälsokonsekvensanalyser. Agenda 21-arbetet initierades 1994 och bedrivs i de flesta kommuner. som denna folkrörelse har vuxit fram, vilken givit miljöarbetet en lokal förankring med en tydlig strategi från den nationella nivån har ett antal kommuner, ofta i samarbetet med landstingen etablerat lokala hälsoråd. Drygt en fjärdedel av kommunerna har bedömt sitt Agenda 21-arbete som en folkhälsofråga. De positiva synergieffekterna av en nära samverkan mellan till exempel lokala folkhälsoråd och Agenda 21-grupper och andra miljöorgan kan troligen bli stora, som de direkt miljörelaterade hälsoeffekterna på ett bättre sätt kan bevakas och åtgärdas. En samsyn på miljö- och folkhälsofrågorna är naturlig ur ett medborgarperspektiv och ökar förutsättningarna för ett bredare engagemang speciellt för de samhällsinriktade folkhälsofrågorna. De kan också knyta till sig erfarenheter från organisationer och nätverk som arbetar med folkhälsofrågor, till exempel Riksmarschen mot cancer. Goda skäl talar för att förbättrade levnadsförhållanden i närmiljön bäst kan åstadkommas genom sektorsövergripande lokalt utvecklingsarbete i stadsdelar och byar. Lokalt utvecklingsarbete har varit mest framgångsrikt på landsbygden. Utflyttning, industrinedläggelser, försämrad service osv. har erbjudit konkreta och akuta frågor för de boende och andra aktörer att samlas kring. Lokalt utvecklingsarbete måste utgå från varje bostadsområdes unika problem och möjligheter. Ett områdesperspektiv kräver lokal kännedom om området i fråga, vilket i sin tur kräver en lyhördhet för de boendes kunskaper, önskemål och klagomål. Utvecklingsarbete måste omfatta sociala och fysiska aspekter och även överskrida många sektors- och myndighetsgränser.