mot · GL02A420 · 1997-10-06 00:00:00 — De fyra nordligaste länen har och i varierande grad kännetecknats av befolkningsförändringar. Genom aktiv lokaliseringspolitik och utvecklad regionalpolitik har befolkningsnedgången delvis kunnat brytas. Nedanstående tabell visar utvecklingen i de fyra länen fram till . Befolkningsförändringar i de fyra nordligaste länen 19801996 Av tabellen framgår att haft den i särklass sämsta befolkningsutvecklingen. har vidare den mest negativa befolkningsutvecklingen i hela landet. har befolkningsminskningen accelererat för att uppgå till i snitt drygt 1 200 personer . har befolkningen minskat med ytterligare cirka 1 000 personer. Det skall vidare understrykas att samtliga kommuner i länet förlorat befolkning. Vilket kännetecknar endast . Födelse- och flyttningsnetton i de fyra nordligaste länen 19801996 är det enda län som redovisar både ett negativt födelsenetto och ett negativt flyttningsnetto. Födelsenettot visar en tydlig tendens att öka , främst beroende på en åldrande befolkning. Förhållandet med en åldrande befolkning samt låga födelsetal och födelseunderskott innebär minskande befolkning om inte flyttningsöverskottet blir betydande. Nuvarande trend innebär allt sämre möjligheter att långsiktigt vidmakthålla kommersiell och offentlig service, vilket i sin tur ytterligare påverkar sysselsättningen negativt. Underlaget för sjuk- och hälsovård, skolor, kollektiva transporter minskar etc. Allt färre yrkesverksamma skall svara för grundläggande verksamheter som skolor, barn- och åldringsvård m m. och kommuner får allt svårare att ekonomiskt klara grundläggande uppgifter som skola, barn- och äldreomsorg samt sjukvård. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. har hela drabbats av ett stort bortfall av arbetstillfällen. Jämfört med Norrlandslänen har förlorat mest sysselsättning . I framför allt de inre delarna av har viss kompensation erhållits genom utlokalisering av företag verksamma i tjänstesektorn, tyvärr har detta haft begränsad omfattning i . Länets bortfall av arbetstillfällen har i mycket hög grad skett i den kapitalintensiva industrin, det vill säga i stora företag med stora arbetsplatser. Företag som har stor export och genererar ett stort nettoexportöverskott är till gagn för hela landet. har av landets befolkning men svarar för av exporten. En viktig strategi för ökad sysselsättning och diversifiering av ekonomi och utveckling är att främja nyföretagandet. Insatser visar att det går att öka nyföretagandet genom information, rådgivning, utbildning o s v. För att långsiktigt öka andelen småföretag i länet krävs att tillförs en ökad andel av de regionalpolitiska stödmedlen. har med sitt inslag av stora industrier och stora avstånd till bland annat kvalificerad teknisk utbildning i jämförelse med andra inte kunnat hålla tillfredsställande kompetensnivå på arbetskraften. Mest markant är detta i länets inland. Kvalificerad arbetskraft utgör en viktig faktor för att driva på den regionala utvecklingen. I ett samhälle där kunskaps- och kompetenskraven blir allt viktigare i såväl ett nationellt som ett internationellt perspektiv, inger förhållandet med låg utbildning stark oro. Det sysselsättningsmässiga beroendet av stora företag kommer med nödvändighet att fortsätta minska, både . Mycket omfattande insatser krävs för en diversifiering av näringslivet med satsning på små och medelstora företag, åtgärder för etableringar etc. För att dessa insatser skall kunna bli framgångsrika, krävs att kunskaps- och kompetensnivån höjs väsentligt. Inte minst viktigt är att ges möjligheter att utbilda civilingenjörer på de linjer som anknyter till regionens näringsliv. är därför i starkt behov av ökad forskning vid . För att avhjälpa kunskapseftersläpningen i behöver tillföras status som universitet. Omlokalisering av statlig verksamhet har de statliga verken och myndigheterna genom omstruktureringar flyttat bort verksamhet från . 1990 skedde en omorganisation av AMUs verksamhet från till . Några särskilda regionalpolitiska motiv har inte redovisats. 1995 skedde sammanslagning av länsföretagen i . Företagsledning och centrala funktioner förlades till . Verksamheten vid Marinkommando Nord och KA 5 avvecklas och förflyttas till andra förbandsorter, bland annat och . har senast genomfört omorganisation av verksamheten. Därmed omlokaliserades verksamhet från till sydligare delar av landet. Posten har successivt gjort stora neddragningar av sin verksamhet i till förmån för bland annat . SJ/har gjort trafikförändringar senast som innebar 100 förlorade arbetstillfällen. Sammanläggning av T 3 till I 21 i har inneburit stort bortfall av arbetstillfällen. Tullkammaren i har upphört och personalen har stationerats i . skedde omorganisation av vilket innebar att samtliga arbetstillfällen flyttades från till . I årets budget föreslås en sammanläggning av RSV ledningsfunktion med flyttning från till . Exemplen kan göras flera, det kan påvisas att statlig verksamhet ofta omlokaliseras genom verks- eller myndighetsbeslut. I vissa fall har ärendet behandlats av regering och riksdag främst försvarsmyndigheterna men kommer frågan aldrig upp till regeringens prövning. Tilläggas kan att många av omstruktureringarna är tveksamma ur ekonomisk synpunkt, svårigheter finns att konstatera några reella ekonomiska vinster. Vid lokalisering av statlig verksamhet, i första hand myndigheter, skall de regionalpolitiska målen beaktas. Genom kraftiga strukturomvandlingar i statens verksamhet äventyras den service som är nödvändig för ett gott näringsklimat. Vid överväganden om omlokalisering av hela eller delar av verksamheten borde regeringens godkännande inhämtas när lokalisering övervägs från en ort inom eller utom stödområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den negativa befolkningsutvecklingen i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas ekonomiska möjligheter att klara grundläggande kommunala uppgifter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om näringsliv och arbetsmarknad, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad forskning vid , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalpolitiska hänsyn vid omlokalisering av statlig verksamhet.