ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo222 · 1997-10-06 00:00:00 — Det norrländska jordbruket måste kunna bevaras ochutvecklas om hela ska leva och om ska varaföregångsland vad gäller uthållig tillväxt, regional balans,landsbygdsutveckling och ökad sysselsättning. Ettlivskraftigt jordbruk, som ger förutsättningar för en lokal ochregional livsmedelsproduktion av hög kvalitet, är också enviktig del i den infrastruktur som behövs för en levandelandsbygd.En särskild betydelse, både regionalpolitisk och kulturhistorisk, harjordbruket i de fjällnära områdena. började koloniseras avnybyggare . De första nybyggarna i och Lyckselelappmarker var av finsk härkomst. Alltsedan dess har jordbruk bedrivits i inland. Dettautgör sålunda en viktig kulturhistorisk epok i svensk historia. ärjordbruksnäringen starkt hotad och många jordbrukare har försvunnit underde . De olika framförhandlade EU-stöden har inte kunnatkompensera detta. Delvis beror detta på att de fjällnära områdena varitunderkompenserade redan innan EU-inträdet, och delvis beror det på denannorlunda struktur och de olika förutsättningar som finns för att bedrivajordbruk i inland. Jordbrukets kulturvärden och villkor i fjällnäraområden är unika. Det handlar oftast om små gårdar, det är långa avståndoch stor andel arrenderad mark. Förutsättningarna att odla spannmål är små.Mjölkkor med vallproduktion är basen. I medeltal har en mjölkbonde 13 kor.Avstånd och geografi gör att möjligheterna att rationalisera är minimala.1974 fanns 1421 mjölkgårdar i läns sju inlandskommuner.1995 dvs finns 169. Om den prognos som gjorts av LRF slår inkommer ytterligare ett 70-tal gårdar med mjölkkor att läggas ner fram . Antalet kor beräknas minska , antal företag med 43 %samt brukad åkerareal . Det säger sig självt att jordbruks-produktionen har nått en kritisk gräns. När avstånden mellan varje mjölk-producent ökar blir marginalkostnaden för mjölkhämtning hög och helanäringen riskerar att slås ut. Då försvinner också det kulturarv som skapatsav generationers nybyggare och en viktig del av infrastrukturen slås ut.Ovanstående beskrivning avser , men utvecklingen ärlikartad i och län.De mycket speciella förhållanden som råder i de fjällnära kommunerna harinte sin motsvarighet någon annanstans inom EU. Allt detta motiverarinförandet av en särskild fjällmiljöersättning, ett stödprogram som kan skapaförutsättningar för det fåtal jordbruk som finns i det fjällnära området attöverleva. En kombination av miljöstöd, öppet landskapsstöd och kulturmiljö-stöd, som kompenserar för stora avstånd och små enheter.Regeringen bör ges i uppdrag att tillsammans med berörda länsstyrelseroch mjölkproducenter utarbetar ett program för fjällnära kulturmiljöstöd.Vänsterpartiet har avsatt inom ramen för miljöstöden iårets budgetmotion för ett sådant stöd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utarbeta ett särskilt program för fjällnära miljökulturstöd.
mot · GL02Jo223 · 1997-10-06 00:00:00 — Ny djurdatabasJag har tidigare ställt en fråga i tilljordbruksministern om vilka åtgärder som statsrådet ämnarvidta för att undvika att två parallella system fördjurdatabaser byggs upp. I svaret påpekade statsrådet att "Detär viktigt att administrationen för ett märksystem inte görsmer komplicerad och dyr än nödvändigt samt att onödigtdubbelarbete undviks". återkommer regeringen tillriksdagen i budgetpropositionen med ett förslag att anslå 35miljoner kronor i för uppbyggnad av en nydjurdatabas.Det måste vara ett slöseri med statliga medel att bygga upp ett nytt systemnär det redan finns en fungerande organisation som kan handlägga registret iHållsta. finns av landets mjölkkor inklusive kalvar idetta register samt av köttdjursraserna. Förslaget om en nyttregister bör avvisas.AvgifterFör att finansiera databasen antyds att avgifter skall tas avdjurägarna. Databasen i kommer troligen attfördyra hanteringen med i storleksordningen 15 miljonerkronor. Det är helt oacceptabelt att övervältra enregionalpolitisk arbetsmarknadssatsning på Sverigesdjurägare. Särskilt i belysning av att detta är en redan hårtekonomiskt ansatt företagargrupp.Andra EU-länder har löst finansieringen av de s.k. kopassen med att statentar ansvaret. I bekostar staten såväl investeringar som drift. IFinland tar staten hela investeringskostnaden. I tar stateninvesteringen och troligen driftskostnaden. I en konkurrenssituation på enhårt reglerad marknad skulle återigen urskilja sig och ytterligareförsämra sitt konkurrensläge gentemot närstående länder. Förslaget attövervältra kostnaderna för en statlig åtgärd på svenskt jordbruk bör avvisas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avvisa förslaget till ny djurdatabas i ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av s.k. kopass.
mot · GL02Jo224 · 1997-10-06 00:00:00 — Jämförd med det i hög grad mekaniserade jordbruket ärträdgårdsodlingen ofta mer småskalig och arbetsintensiv.Konkurrensen mellan importvaror och det som producerasinom landet är ofta hård. I sydligare länder kan kostnadernaför arbetskraft vara lägre och behovet av att tillföra energimindre; blir transporterna längre ochmiljöbelastningen därigenom större. Avgörande för densvenska trädgårdsnäringens konkurrenskraft är bl a att denbedrivs så rationellt som möjligt med maximalt utnyttjandeav ändamålsenlig teknik och växtmaterial som är välanpassat till våra betingelser. För en positiv utveckling avden svenska trädgårdsodlingen krävs således - som inomandra samhällsområden - adekvat forskning ochutvecklingsarbete.Skogs- och jordbrukets forskningsråd () har i sin rapportTrädgårdsnäringsforskning redovisat en genomgång av den svenskaträdgårdsforskningen och lämnat förslag till förändringar och utvecklings-åtgärder inom detta område. Genom olika åtgärder av detta slag kan densvenska trädgårdsnäringens konkurrenskraft öka, vilket bl a främjarsysselsättningen i många kommuner med liten andel sysselsatta i industriellverksamhet.Trädgårdsforskningen har ett vidare syfte. Genom den före-språkade inriktningen mot ekologisk odling främjas utvecklingen mot detekologiskt hållbara samhället, särskilt som forskningsresultaten också kankomma den omfattande fritidsodlingen och den s k grönytesektorn till del.I flera EU-länder finansieras utvecklingsarbete, information ochrådgivning på trädgårdsområdet genom branschavgifter, som är obligatoriskaför alla företag i branschen. Verksamheten, som i huvudsak styrs avbranschen själv, bidrar till att öka trädgårdsföretagens konkurrenskraft. Enliknande lösning för svensk del skulle kunna bidra till ökad sysselsättningoch en mer ekologiskt inriktad produktion. Utan denna typ av samverkanmellan trädgårdsföretagen kommer dessa i ett sämre konkurrensläge jämförtmed länder där en sådan branschsamverkan är föreskriven. Den böremellertid vara obligatorisk, eftersom det på kort sikt kan löna sig attillojaltstå utanför en samverkan på frivillig grund.En förstärkning av den svenska trädgårdsnäringen på här nämnt sätt böräven komma övrig trädgårdsverksamhet inom landet till godo, såväl fritids-odlingen som den s k grönytesektorn. Ett exempel är att ett branschstöd tillTrädgårdsodlingens Elitplantstation skulle vara till fördel för all slagsträdgårdsodling och särskilt kunna främja omställning till nya grödor ochekologisk odling. saknas långsiktig finansiering avverksamheten vid denna station. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trädgårdsforskning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatoriska branschavgifter inom trädgårdsnäringen.
mot · GL02Jo232 · 1997-10-06 00:00:00 — Jordbruket i norra har en särskild regionalpolitiskbetydelse som grundar sig på en mångfald av värden medvilka näringen och dess verksamhet förknippas. Förutom dengrundläggande produktionen av livsmedel bidrar jordbrukettill att upprätthålla sysselsättning, befolknings- ochsamhällsstruktur i dessa delar av landet.Därför har det utgått ett regionalpolitiskt stöd som enmerkostnadsersättning orsakat av klimat, långa avstånd etc. Detta stöd har istort sett utgått enligt likartade principer under dessa år. harolika EU-stöd något förändrat bilden.Det finns några kommuner i som tyvärr har varit inplacerade iområde 4 när de egentligen borde ha varit placerade i område 3. gjorde för en utförlig utredning avstödområdestillhörighet.Utredningen kom därvid fram till att det vore väl motiverat med enuppflyttning av kommunerna , , , , samtÄlvsbacka och Nyeds församlingar i från område 4 till område 3.Eftersom område 4 hamnat mitt emellan nord och syd när det gällerjordbruksstöd har man en vår situation, vilket lett till att många upphört medanimalieproduktionen. Därför är det angeläget att regeringen snarastföranstaltar om en justering av stödområdestillhörighet för de berördakommunerna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppflyttning av vissa kommuner i ett förmånligarestödområde.
mot · GL02Jo233 · 1997-10-06 00:00:00 — Inom svensk yrkesmässig trädgårdsodling pågår ett mycketambitiöst miljöarbete. Yrkesodlarnas riksorganisation -() - har bl.a. antagit enmiljöpolicy med utgångspunkt i kretsloppsprincipen. Som endel av miljöpolicyn ingår "miljöhusesyn" där målsättningenär att nå samtliga företag inom trädgårdsnäringen medutbildning. För att föra ut dessa miljöambitioner i de enskildaföretagen har en omfattande utbildningsverksamhet startats.Ett inslag i denna är uppbyggandet av en miljödatabas varssyfte är att stimulera företagen till minskadresursförbrukning. Att göra egna mätningar kontinuerligt avföretagets miljöpåverkande faktorer och få ettjämförelsematerial från sina kolleger ger en stimulering tillförbättringar.Biologisk liksom integrerad bekämpning (IP) är prioriterade bekämp-ningsmetoder inom trädgårdsnäringen. Allt fler biologiska bekämpnings-medel inregistreras vilket ökar förutsättningarna för utövandet av ett meramiljövänligt växtskydd.Vi anser att det är av mycket stor vikt att stödja denna miljövänligautveckling inom trädgårdsnäringen. För att denna skall nå ut och genomsyraföretagen krävs en omfattande utbildning som endast är i sitt inlednings-skede. Därför bör frågan uppmärksammas inom ramen för det nyamiljöprogrammet där arealstöd för resurshållande konventionellt jordbrukkommer att utgå. Detta bör gälla även trädgårdsnäringen. Programmet börtäcka in frilandsodling av frukt, bär och prydnadsväxter (plantskolealsterm.m.) samt även gälla för växthusodling av både ätbara och icke ätbaraprodukter. Man kommer då att stimulera en ytterligare användning avintegrerad produktion (IP) och biologiska bekämpningsmetoder inomträdgårdsnäringen och öka utbildningsintresset bland odlarna för integreradoch biologisk produktion. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att trädgårdsnäringen också bör inbegripas inom ramen för detnya miljöprogrammet som gäller konventionellt resurshållande jordbruk.
mot · GL02Jo234 · 1997-10-06 00:00:00 — Jordbruksnäringen i vårt land belastas i onödigt hög grad avden s.k. EU-byråkratin. Många bönder vittnar om hur detvingas lägga ned en tredjedel av sin arbetstid påblankettskrivande under extra långa arbetsdagar och senakvällstimmar . Detta för att söka bidrag av rättmätigt slagfrån EU. Mycket av bidragssökandet är främst till glädje förallmänheten som kan glädjas åt en vacker landsbygd, öppnahagmarker och odlade fält.Vad gör då , myndigheter och bondeorganisationenLRF för att minska den byråkratiskt omfattande och svårforcerade blankett-djungeln i hägnet av EU?Sverige överträffar EUSanningen syns vara att en stor del av denna EU-blankett-djungel är svensk! Inom LRF kan manberätta om hur det gått till - och dessvärre fortsätter.Vittnesmål om svenskheten är samstämmiga när representanter från för livsmedel och jordbrukssektor besöker (inspekterar)i och lantbruksenheter i länsstyrelser. Dessa EU-representanter har ofta levt i den byråkratiska miljö som är EU:s.Inspektionerna i slutar oftast med att EU-representanterna bugar ochuttrycker sin "beundran" för den svenska EU-byråkratin, dvs. de svenskajordbruksbyråkraternas synbart kreativa förmåga att starkt utöka EU:s egetgrundläggande blankettkrångel.Med andra ord: svensk byråkrati utökar och försvårar EU:s bidragskrångelmed egna "nationella" påfund. Inom EU är man imponerad, säger vittnes-målen.Tycker riksdag att detta är bra? Jag tycker det inte. Därför hem-ställer jag att riksdag och regering i stället minimerar blankettdjungeln ocheffektiviserar behandlingsgången genom lantbruksenheter och jordbruksverk.Svenska bönder har arbete nog och ofta bekymmer för sin dagligaförsörjning och näringens framtid i Sverige.Orättvist mot svenska bönderJag avstår i denna motion från synpunkter och kritik frånLRF-medlemmar om svårigheter att över huvud taget få utEU-bidrag, sådana som är rättmätiga och som tillkommergenom motsvarande kriterier i jordbruk i andra EU-länder.Det är ett dystert faktum som kräver en särskild motion - ochriksdagens hörsamhet. Precis som jag nu hoppas påjordbruksutskottets engagemang mot svensk EU-byråkrati! HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utmönstra onödigt EU-bidragsansökningskrångel i svenskbyråkrati.
mot · GL02Jo235 · 1997-10-06 00:00:00 — kommer fr.o.m 1998 att fullt ut utnyttja detmedelsutrymme om somframförhandlats för olika miljöstöd till jordbruket.Detta har resulterat i mer än ett dussin olika stödformer vilka successivtinförts allteftersom medelsutrymmet tagits i anspråk. står som bekantför av finansieringen. Det successiva införandet, utan en samtidafullständig överblick över stöden, har lett till en vildvuxen flora stödformersom ligger mycket nära varandra.Som exempel härpå kan nämnas stödet till öppet odlingslandskap ochmiljöstödet till flerårig vallodling. Skillnaden häremellan är hårfin och deolika stöden kan sökas för samma areal. Härtill kommer troligen också detnya REKO-stödet för 1998.Var och en förstår den mycket tunga och arbetskrävande hantering dettainnebär för såväl jordbrukaren som den handläggande myndigheten.Miljöstöden präglas också av en detaljstyrning vida överstigande dehelfinansierade EU-stöd där har mindre påverkansmöjligheter.Målstyrning tycks över huvud taget inte användas. Orsaken härtill synes tillstor del bero på att de tre svenska verk, som gemensamt tillskapat reglerna,alla har haft en ambition att slå vakt om och skydda sina särintressen. Alltförmånga önskemål har därför hamnat i regelverket.Detta har resulterat i byråkratiskt betydligt mera komplicerade stödformerän de traditionella EU-stöd över vilkas detaljregler vi icke rår.Jordbruksverket har utvärderat det svenska miljöprogrammet förjordbruket. Detta har resulterat i smärre förändringar . Störresådana aviseras då de första 5-årsavtalen löper ut. Tyvärr går idagsläget 5-årsavtalen om lott fram till åtminstone varför någotsamlat grepp om helheten synes svårt att åstadkomma.Önskvärt vore att istället för dagens alltför mångfacetterade och detalj-styrda stödflora tillskapa ett system med ett generellt grundstöd i botten medmöjlighet till individuella tilläggsersättningar för särskilt värdefulla ochhotade miljöer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det svenska miljöprogrammet för jordbruket.
mot · GL02Jo236 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen har vid sammanträde den 6 februari 1997beslutat tillsätta en kommitté med uppgift att göra en översynav livsmedelstillsynen. Kommittén skall särskilt utredafördelningen mellan stat och kommun vad gäller ansvaret förlivsmedelstillsynen, föreslå lämpliga former för tillsynenliksom för systemet med tillsynsavgifter.En liknande översyn behövs också inom jordbruksverkets område.Den nuvarande tillsynen inom Statens jordbruksverks ansvarsområdeomfattar ett flertal olika tillsynsuppgifter. Dessa verkställs delvis av egen personal men även av länsstyrelserna och av kommunerna.Dessutom förekommer det att , ochkommunerna har tillsynsskyldighet inom en och samma förordning, t exEU:s handelsnormer för ägg.Det innebär att en äggproducent som också säljer sina ägg till marknadenoch därför skall ha ett auktoriserat packeri måste ha ett tiotal olikabesök för myndighetstillsyn. Dessa besök är kostsamma, de medför ocksårisk för smittspridning mellan olika besättningar och olägenheter uppstår förproducenterna.Dessutom kräver tillsynsuppgifterna ofta specialkompetens som de lokalainspektörerna inte alltid besitter. Utbildningsbehovet är i vissa fall såomfattande att det inte är realistiskt att utbilda lokala inspektörer.Behovet av en samordnad tillsyn över jordbruksföretagen är minst likastort inom område som inom . Därförborde regeringen initiera en översyn även inom Jordbruksverketsansvarsområde vad det gäller tillsyn, med uppdraget att föreslå en bättresamordnad tillsyn hos de olika jordbruksföretagen. Detta bör ges regeringentill känna.Ansvaret för tillsynen kan kvarstå hos de myndigheter som för närvarandehar tillsynsansvaret. Däremot torde det vara stora fördelar med att samordnasjälva fältarbetet och rapportera till respektive ansvarigatillsynsmyndigheter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av tillsynsansvar.
mot · GL02Jo237 · 1997-10-06 00:00:00 — Intresset för ekologiskt framtagna produkter ökar hela tiden.Det gäller även ägg. Allt fler vill ge sina höns ett gott liv ochallt fler vill ha ägg från höns som sluppit buren och somkommit ut . fanns ca 13 000 höns i ekologisk produktion. , etthalvår senare, är siffran nästan 5 gånger större. finns 46 195 höns som ärKRAV-godkända ( ). Därtill kommer 16 946 höns underkarens. Karenstiden är så även dessa höns producerar ekoägg inomen månad. Ungefär ytterligare 18 000 hönsplatser kommer till under detnärmaste halvåret.Den 12 mars 1997 tog det olyckliga beslutet att upphävaburförbudet. kan ca 80 000 höns producera KRAV-godkändaägg. Det är en mycket glädjande utveckling. Fem av de konventionellapackerierna packar och säljer ekoägg. Någon marknadsföring sker inteeftersom man ändå säljer allt man packar just nu.De ekologiska hönsen får inte bara ekologiskt foder. De får, liksom allaekologiskt hållna djur, också vistas ute . Att de har det betydligtbättre än de ca 5 miljoner höns som fortfarande sitter i bur är solklart och varoch en som sett en höna ute inser att just fodersök ute ökar livskvalitetenytterligare för hönsen. (Föreningen logo)Alla som hållit höns i frihet vet att hönans främsta egenskap är nyfikenhetoch vilja till rörelse. Det är just nyfikenheten och den stora förmågan attanpassa sig som gjort att det finns höns över nästan hela världen. Att kunnage hönan utlopp för detta är att ta § 4 i djurskyddslagen på allvar. Denparagrafen säger att varje djur skall beredas möjlighet till naturligabeteenden. föreslog i samband med behandlingen i avregeringens proposition 1996/97:64 Alternativ till traditionell burhållning avhöns att skulle anta som mål att av antalet värphöns i landetskall klara kraven för ekologisk äggproduktion . Tyvärr fick vi intestöd för det förslaget då, men anser fortfarande att ett sådant mål är viktigt.Intresset för ekologisk hönshållning märks inte minst på behovet avinformation. Sådan ges av föreningen fjäderfäproduktion,såväl till lantbrukare som till handeln och andra organisationer. Medel till endel av detta beviljas av inom miljöstödet, men medlenförslår inte. Behovet av information till lantbrukare ökar . Någonersättning för till exempel information till handel ges inte inom miljöstödet,eftersom det kallas marknadsföring och sådant inte ersätts.Miljöpartiet anser att detta måste ändras. Det är viktigt att den efterfråganpå kunskap som finns kan tillgodoses. På väg mot det ekologisktlångsiktigt hållbara samhället måste den ekologiska maten ges stöd även förmarknadsföringen. I budgetförslag finns medel fördetta.Att ekoäggen dessutom ofta är närproducerade gör dem bara bättre. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till rådgivning för ekologisk äggproduktion,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd även till marknadsföring för de ekologisktproducerade äggen.
mot · GL02Jo238 · 1997-10-06 00:00:00 — Biodlingen har kraftigt minskat biodlare har sjunkit från c:a 21 000 till 14 000 ochantalet bisamhällen har sjunkit från 150 000 till 100 000. Detkan ifrågasättas om detta antal bisamhällen är tillräckligt föratt ge en fullgod pollinering av såväl nyttoväxter som devilda växterna. Pollineringens värde har av statligautredningar och i vetenskapliga arbeten beräknats överstigavärdet av den producerade honungen med 10 till 20gånger.Det skulle innebära att det nationella värdet avbiodlingen är ganska stort om än svårt att exakt beräkna.Man skulle kunna säga, att det endast är svenska bin sompollinerar svensk flora. Honung går att importera, men dennytta som bina gör som pollinerare går inte att ersätta.Det finns utrymme för mer biodling - bara hälften av den honung vi äter ivårt land är svensk, resten importeras. Eftersom ersättningen till biodlarnaför pollineringen är ganska ringa, kan inte värdet av detta räknas in i denenskilde biodlarens kalkyl. Det finns organiserad flyttning av kupor förpollinering, men omfattningen och inkomsterna för detta är förmodlingenringa. Därför blir biodlingens omfattning beroende av de inkomster somhonungsproduktionen ger.I många EU-stater finns ett inte obetydligt statligt stöd till biodlingen. ISverige har stödet från staten till biodlingen minskat . Dettaär en trolig orsak till den minskning av biodlingen vi tvingats registrera.Svensk biodling stöds via den så kallade bifonden, somadministreras av . har även tillförts medel till en bisjukdomskonsult under 6 månader.Bifonden har använts för att stödja utbildning, sjukdomsbekämpning,avelsverksamhet, forskning m.m. har de tillgängligapengarna i fonden minskat från 1 miljon till . Detta belopp ärför litet för att ge förutsättningar för en ökning av biodlingen.Från införs inom EU ett stöd till biodlingen. Stödetuppgår till 15 miljoner ECU varav något mer än 1,5 miljoner svenska kronorär tillgängligt för , under förutsättning av svensk medfinansiering.Det finns begränsningar i EU:s stöd som gör att det är lämpligt att behållabifonden för vissa speciella frågor t.ex. avelsarbete, utbildning, upplysnings-verksamhet. Det är angeläget att utnyttjar de möjligheter som EU:sstöd till biodlingen innebär. Det skulle rätt hanterat kunna skapagynnsammare förutsättningar för biodling och möjligen en önskvärdökning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biodling och utnyttjande av EU:s stöd till biodling.
mot · GL02Jo242 · 1997-10-06 00:00:00 — Fäboddrift förekommer fortfarande i viss utsträckning i norradelarna av , men verksamhetens framtida möjligheteratt överleva begränsas av olika hot - t.ex. ekonomi,kommunikationer och transporter, olika EU-normer förmjölkhantering och ostberedning etc.Fäbodmiljöerna har ett stort kulturhistoriskt värde inte bara för Sverigeutan för hela . Så har t.ex. Östra Arådalens fäbodar i iJämtland fått Nostra-utmärkelsen såsom en miljö som är omistlig.Olika statliga verk och myndigheter hanterar bidrag och normgivning förfäbodverksamheten, t.ex. , , , , länsstyrelserna och länsmuseerna.Bristen på samordning är uppenbar och besvärande. Jag anser attregeringen bör utreda behovet av samordning vad gäller samhällets policyvisavi fäbodverksamheten och komma med förslag på hur sådan samordningkunde utformas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning av samhällets stöd till fäbodverksamhet.