mot · GL02N259 · 1997-10-06 00:00:00 — Förslag till ändrade anslag A 1 : Förvaltningskostnader Statens närings- och energipolitik skall naturligtvis främja "hållbar utveckling" och global solidaritet. Det betyder i praktiken att ska minska sin användning av icke förnybara råvaror inklusive energiråvarorna fossila bränslen och uran. Styrmedlet för att detta skall ske bör i första hand vara prismekanismen, nämligen att de knappa resurserna fördyras genom beskattning. Därigenom blir de förnybara resurserna mer efterfrågade som kraven på effektiv resursanvändning och recirkulation ökar. Det finns praktiskt taget ingenting i budgetförslag som antyder att man vill nå en hållbar utveckling. Det är ytterst bekymmersamt att detta stora verk inte har som målsättning att arbeta i Agenda 21:s anda. En målsättning som diskuteras i alla landets kommuner i relation till kommunpolitiken. Det gör att vi befarar att en stor del av de anslag som beviljas av inte kommer att användas på ett sätt som gagnar ett kretsloppssamhälle med resurshushållning och global solidaritet som mål. Så länge denna klara inriktning inte ges för arbete bör det vara möjligt att minska föreslaget anslag med . Detta anslag bör förstärkas med bland annat från de medel som inbesparas på anslaget A 1. Anslagsökningen bör användas bland annat för att möjliggöra en ökad verksamhet med såddfinansiering, som visat sig vara en intressant och relativt framgångsrik metod att hjälpa nya företag att starta. Stöd till projekt för kvinnliga nätverkskrediter är ett annat angeläget område. A 3 Stöd till kooperativ utveckling De resurser som går till ny kooperation via LKU (Lokala kooperativa utvecklingscentra) är mycket kostnadseffektiva (per arbetstillfälle). I andra sammanhang kalkylerar man med långt högre kostnader för att tillskapa nya arbeten. LKU bedriver också en mycket blygsam men effektiv rådgivning under former som inte erhållit någon ekonomisk garanti. För att förstärka denna verksamhet bör anslaget tillföras . Anslaget minskas med . Verksamheten bör helt skötas av näringen. D 1 Teknisk forskning och utveckling Föreslaget anslag kan minskas med . Motivet är att forskningsstiftelserna disponerar så mycket pengar och med möjlighet till insyn och demokratisk påverkan i dessa kan detta anslag minskas. Av anslagna medel bör disponera för nydanande forskning och utveckling i småföretagen. Av dessa medel bör en ram på avsättas för sektorn miljöteknik. Anslaget minskas med . Vi anser att bör satsa på tillämpningar av rymdteknologi, t.ex. utveckling av miljödatacentret i och utveckling av vädersatelliter. Vi anser däremot att det inte finns ekonomiskt utrymme för att delta i tvivelaktiga projekt med bemannade transporter och drift av komplexa utposter i rymden. bör därför inte delta i m m. D 5 Bidrag till Anslaget minskas med . Av alla utredningar och program framgår att akademin är helt oförstående till de krav som en hållbar utveckling ställer på tekniken. Investeringsfrämjandet med Invest in har som mål att utländska företag genomför nyinvesteringar och nyetableringar samt samverkar med svenska företag. Vi anser inte att detta primärt är en statlig uppgift och föreslår att anslaget dras in. F 5 Stöd till konsumentorganisationer Det marknadsekonomiska systemet förutsätter kritiska och kunniga konsumenter, som har möjlighet att göra medvetna val. För att konsumenterna skall få dessa förutsättningar måste insatserna på det konsumentpolitiska området öka. Konsumentforskning bör få mer resurser Leverantörerna måste bifoga produktinformationsblad vid leveranser Alla produkter måste ha en fullständig innehållsdeklaration En obligatorisk miljövarudeklaration bör införas Livsmedelsprotokollen måste vara offentliga Kommersiella oadresserade reklamblad skall inte få delas ut i brevlådorna Kommunerna bör informeras om värdet och den kommunala vinsten med konsumentrådgivning. Vi föreslår en ökning av stödet till konsumentorganisationer med . I konsekvens med de budgetnedskärningar vi föreslår på anslagen D 1 Teknisk forskning och utveckling samt D 3 Rymdverksamhet föreslår vi att av regeringen begärda beställningsbemyndiganden på dessa områden bör minskas i motsvarande grad. föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde 24. Förslag till anslag 1998 och beräkningar 1999 och 2000, milj. kr Stöd till kooperativ utveckling Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. Avgifter för vissa internationella organisationer geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. Fortsatt statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojekt Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. Teknisk forskning och utveckling Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet AB Svensk exportkredits statsstödda exportkreditgivning Bidrag till miljömärkning av produkter Med hänvisning till det anförda hemställs att för anvisar anslagen under utgiftsområde 24 enligt förslag i tabell, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 24 enligt tabell, att , med avslag på regeringens förslag, bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning och utveckling, som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär utgifter om högst under , högst under , högst under och högst under (anslag D 1), att , med avslag på regeringens förslag, bemyndigar regeringen att för rymdverksamhet åta sig nya ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter uppgående till högst (anslag D 3).