mot · GK02U21 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:149 Nordiskt samarbete 1996 InledningRegeringen redogör i skrivelsen för det nordiska samarbetet under 1996.Även om det talas om koncentration av samarbetet kring politisktväsentliga frågor kan man ändå inte undgå intrycket av att det i självaverket rör sig om nedbantning och nedprioritering av det nordiskasamarbetet. har också, trots tal om vikten av det nordiskasamarbetet, ansett att denna verksamhet också budgetmässigt måstekrympa.Från parlamentarisk synvinkel kan vi göra ett konstaterande nämligen attEU-inträdet lett till ett minskat parlamentariskt inflytande på utformningenav de nordiska ländernas politik på de område där EU-organ övertagitbeslutsfunktionen.Finlands och inträde i EU har orsakat en förskjutning av detnordiska intresset både hos regeringarna och bland parlamentarikerna. Denomfattande nedläggningen av nordiska institutioner, där framför allt detviktiga kultursamarbetet bedrivits inom det nordiska samarbetet, tydliggördetta. Vi anser det ytterst angeläget att kultursamarbetet nu får fortsätta iandra och nya former. Den nordiska kulturen får inte i av högarbetslöshet och budgetsaneringar krympa i alltför hög grad. Det är kanskesnarare så att i av hög arbetslöshet borde kultursamarbetet ochsatsningarna på den nordiska kulturen ges ökade resurser.Det nordiska samarbetetDe nya arbetsformerna i med tre ämnesområden -, Närområdet samt och - har gett det nordiskasamarbetet nya möjligheter. Att i detta läge försvaga det nordiskasamarbetet är inte minst från parlamentarisk utgångspunkt betänkligt. Detnordiska samarbetet måste i stället förstärkas, inte minst då det omfattarde delar av som inte ingår i EU, nämligen , ,och Grönland.En viktig pusselbit i en sådan förstärkning av det nordiska samarbetet voreinförande av direktval till . har under mer än30 år fungerat som ett samarbetsorgan för parlamentariker och regeringar iNorden. Även om endast ger rekommendationer, finns det enkontrollmekanism i bestämmelsen i att regeringarna ochministerrådet är skyldiga att lämna en rapport till omvilka åtgärder de vidtagit med anledning av rådets rekommendationer. Dennaskyldighet kvarstår för varje rekommendation ända till dess rådet anserrekommendationen slutbehandlad.Faktum är att det nordiska samarbetet med sina djupa historiska rötter tillskillnad från EU-medlemskap har en stark och bred folklig för-ankring. Det nordiska samarbetet, som är ett decentraliserat samarbetemellan självständiga stater, har med tiden bl.a. skapat en gemensam arbets-marknad och ett utvecklat utbyte på flera nivåer. Dessutom har samarbetetåstadkommit passfrihet och rivit ner gränser människor emellan. Allt dettahar skett utan att länderna behövt ge upp sin självbestämmanderätt och utanatt murar mot omvärlden byggts upp.Ett annat sätt att förankra de nordiska frågorna och det nordiska synsättetär att etablera en mer regelbunden och varaktig kontakt mellan det officiellaorganet, , och det vittförgrenade nordiska samarbete sombedrivs i frivilliga organisationer. Sådana organisationer, som t.ex. Före-ningen , har en viktig roll för att bevara denna förankring. Mot dennabakgrund vore en starkare formell anknytning av frivilligorganisationernasarbete till en lämplig åtgärd, som bör utredas.DirektvalFrågan om direktval till har vid ett antal tillfällen tagitsupp, både i den nordiska debatten och i medlemsförslag i rådet, men ejvunnit anslutning av en majoritet. Det har då bl.a. hänvisats till att mansaknar erfarenhet av direktval i de nordiska länderna.Framgångarna och intresset för verksamhet har varierat,men aldrig uppnått den styrka som borde vara en naturlig följd av våragemensamma intressen. Direktval skulle innebära större tyngd och status och de nordiska frågorna. Genom en förstärkt folklig för-ankring skulle den nordiska regionen kunna utvecklas som ett eget centrum istället för att ligga i utkanten av unionen och förbli ett "norrlandsproblem".De nordiska frågorna skulle upplevas som än mer angelägna och det nordiskasamarbetet skulle kunna öka.SchengensamarbetetDen nordiska passfriheten ska behållas, det bör rymmas inom nuvarandeEU-regler och inte hotas eftersom det bara gäller att nordbor har rätt attresa utan pass. de gröna anser inte att ska blimedlem i då det avtalet innehåller helt andrarörelsefriheter än den nordiska passfriheten. rymmerockså gemensam asylpolitik mot övriga länder. Vilka effekter detta får pånuvarande asylpolitik har inte analyserats av , ej hellerkonsekvensen av öppnare gränser och risken för mer narkotika och andradrogers rörlighet i området. är t.ex. ett betydligt drogliberalareland än de nordiska länderna. Innan förhandlingarna inleddes fått göra en analys av konsekvenser av medlemskap iSchengen. När förhandlingarna nu är avslutade, men innan beslut tas ommedlemskap eller ej, bör och dess utskott liksom deberörda utskotten i riksdag få analysera konsekvenserna. Det ären demokratisk skandal att ett framförhandlat avtal av så stor vikt baraläggs på bord utan folklig debatt och förankring.Östersjösamarbetet och miljöfrågornaMiljöfrågorna och satsningar på hållbar utveckling måste prioriteras i detNordiska samarbetet. Detta gäller naturligtvis också det nordiskaenergisamarbetet.Planerna på en nordisk gasledning utgör ett hot mot en ekologiskt bär-kraftig utveckling och låser fast länderna vid fortsatt import av miljöstörandefossila bränslen. I stället för fortsatta planer på fossilgassamarbete börresurser satsas på bioenergi, energieffektivitet, sol och vindsatsningar, dvs deenergislag som ryms inom det ekologiskt hållbara samhället.Trots ett omfattande analysarbete av miljösituationen i Östersjöområdethar inte ord och handling följts åt. Av den stora mängd problemområden -"hot spots" - som man pekat ut har endast ett fåtal åtgärdats. Om hållbarutveckling ska bli möjlig måste miljösamarbetet intensifieras och åtgärds-paket upprättas. Tyvärr klarar inte ens de uppsatta miljömålen förutsläpp och här bör åtgärder vidtas på trafik- och jordbrukssidan. Det går attmed ekonomiska styrmedel stimulera till mer spårbunden och vattenburentransport av gods som det bör gå att i större utsträckning odlaekologiskt. Detta skulle snabbt kunna minska utsläppen från trafik ochjordbruk. Med anledning av regeringens skrivelse 1996/97:50 "På väg motett ekologiskt hållbart samhälle" har motionerat om åtgärder påmiljöområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den nordiske samarbetsministern, i samrådmed motsvarande ministrar i övriga nordiska länder bör utreda fråganom direktval till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att samarbetet mellan de officiella och frivilligaorganen för nordiskt samarbete bör intensifieras och formaliseras föratt förstärka den folkliga förankringen av nordiska frågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör bli föremål för engrundlig debatt och konsekvensanalys i och de utskottsom berörs av frågan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att miljösamarbetet inom börintensifieras för att ett ekologiskt hållbart samhälle skall kunnauppnås.