mot · GL02Jo310 · 1997-10-06 00:00:00 — Det svenska skogsbruket ger fortfarande ett stort bidrag tillförsörjningen och kommer även att vara enmycket betydelsefull näring för nationen. De förändringarsom infördes i den nya skogsvårdslagen, bland annatbeträffande återbeskogning, har inneburit att skogsvårdenalltmer släpar efter. Rapporter från i vårtlän visar att allt större arealer, där skog avverkats, lämnasutan återväxtåtgärder eller får stå innanmarkberedning och planering genomförs. Fler skogsägare harfått åläggas åtgärder, vilket var ovanligt tidigare.Ändringarna i jordförvärvslagen, vilka skulle stärka möjligheterna till bo-och brukarplikten, har inte fått avsedd verkan. Ofta ges utbor tillstånd attförvärva jord- och skogsbruksfastigheter och inte sällan sker en rovdrift pådessa fastigheter. All avverkningsbar skog tas ur och sedan lämnasfastigheterna vind för våg utan efterföljande skogsvårdsinsatser.Boplikten i inlandet finns införd i jordförvärvslagen, men med enutformning som har gjort bestämmelsen i stort sett verkningslös. Flerägandethar diskuterats och vissa åtgärder har vidtagits för attkomma tillrätta med detta, t.ex. kravet på att utse ställföreträdare när treellerflera äger en fastighet gemensamt. Detta har heller inte gett önskade effekter.Problemet ligger närmast här i att röra den privata äganderätten. Trots allagoda argument att begränsa den eller göra intrång i densamma, så harsjälvbestämmandet över de egna besittningarna fått väga tyngst.Vi gör den bedömningen att det inte är möjligt att t.ex. ålägga skogsbruketen mer långtgående skyldighet mot sina anställda än vad som annars ärvanligt inom övrig arbetsmarknad. Däremot anser vi att en skärpning avskogsvårdslagen är befogad när det gäller skogsvården. En rejäl översyn avjordförvärvslagen är också behövlig.De skogliga beredskapsarbetena har i stort sett upphört. Sedan riksdag ochregering inriktat arbetsmarknadspolitiken mot volymåtgärder, har utrymmetför denna form av förhållandevis dyra beredskapsarbeten minskat drastiskt. Idet så kallade landshövdingeuppdraget har dock ett skogligt beredskaps-program lagts fram som skulle kunna skapa cirka 70.000 dagsverken i länet.Produktion av biobränslen pågår på många platser i landet.Utbudet är förmodligen större än dagens efterfrågan. Så länge som det ärekonomiskt mera fördelaktigt att t.ex. elda med olja, kommer ett ökat utbudav biobränslen inte att svara mot marknadens efterfrågan på sådant bränsle.En omvandling av biomassa till t.ex. etanol är också en möjlighet förinlandet med de nya metoder som prövas, men även här har efterfråge-situationen avgörande betydelse. Så länge styrskatter och avgifter inte liggerpå "rätt nivå" så kommer biomassan inte till sin rätt annat än på mycketlokala marknader.För närvarande pågår ett intensivt arbete för att ta fram skogligtforskningsprogram för norra . Avsikten är att kunna söka och fåstrukturfondsmedel till detta program.Frågan om skötselplaner för skyddade områden har ofta diskuterats isamband med tillskapandet av naturreservat och andra skyddade områden.Tyvärr så har inga medel avsatts för tillsyn och skötsel. Avsättningen avmedel för inlösen och skydd av beslutade och blivande naturreservat ärdessutom otillräcklig.Ansvariga myndigheter bör få i uppdrag att organisera skötseln av dessaområden. För att finansiera ekonomiska stimulansåtgärder för miljö, tillväxtoch fler arbetstillfällen i skogsbruket bör återinförandet av någon form avskogsvårdsavgift övervägas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av skogsvårdslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av jordförvärvslagen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogsvårdsavgift.