mot · GK02Sk53 · 1997-05-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:100 Ett nytt system för skattebetalningar, m.m. InledningRegeringen har i propositionen bl a föreslagit förändringaravseende skattebetalningar, regler om F-skattebevis, engenerell och enhetlig betalningsskyldighet för företrädareoch regler för revision. redovisar i dennamotion sin syn på ovanstående förslag.Kristdemokraterna har flera allvarliga invändningar mot förslagen ochanser att regeringen måste få i uppdrag att omarbeta förslagen och återkommatill med förslag.Oacceptabelt skattekontoI propositionen föreslår regeringen att det hosskattemyndigheten ska finnas ett skattekonto för varje skatt-eller avgiftsskyldig. Samtliga redovisningar, debiteringar ochbetalningar ska registreras på kontot. Främst gäller det F-skatt, innehållen A-skatt, arbetsgivaravgifter ochmervärdesskatt.I propositionen föreslår regeringen att betalningar och andra belopp somska räknas kontohavaren till godo ska bokföras utan någon avräkningsordningmellan olika skatter och avgifter på skattekontot. Om det finns en skatte- elleravgiftsskuld och det behöver anges vilken skatt eller avgift som är betald ellerobetald, ska skulden fördelas proportionellt mellan de skatter som påförtsunder den period som är aktuell.Förslaget om skattekonto skulle kunna vara bra om varje skatt redovisadesför sig. Men så är inte förslaget utformat. Den föreslagna modellen innebäratt inbetalda skatter inte kommer att kunna följas skatt för skatt. Detta görattdet för skattskyldiga blir svårt att se vilka skatter som de facto har betalats,dvs dragits från kontot. Uppkommer en skillnad mellan uppgiven inbetaldskatt och faktisk inbetald skatt, dvs en differens, blir det närmast omöjligtattmed det nya systemet reda ut vari felet består. I ett rättssäkerhetsperspektivärdetta en närmast oacceptabel brist som bör undvikas.Dagens inbetalningssystem innebär att varje skatt redovisasför sig på ett eget konto. Med det föreslagna skattekontot skaalla skatter betalas in på ett och samma konto. Densamordnade uppbörden innebär att den skattskyldigeantingen har en skattefordran eller en skatteskuld iförhållande till staten, men skulden kan avse vilken skatteller avgift som helst.Det bör mot den bakgrunden erinras om att , i sittremissvar på utredningsförslaget, som alternativ kunde tänka sig ensamordningsmodell, men där möjligheter finns att identifiera olika skatter ochavgifter även i betalningsströmmarna, eller att kopplingen mellan betalningoch redovisningshandling behålls. RRV tillstyrkte utredningsförslaget underförutsättning att väl fungerande informationssystem med uppgifter om skatte-och avgiftsbetalningar kommer att finnas innan det nya systemet tasi bruk.Administrativa hänsyn får aldrig tillåtas väga tyngre än grundlägganderättssäkerhetsaspekter. Flera tänkbara alternativ måste noggrant utredas ochredovisas innan beslut fattas.Med den nu föreslagna modellen anonymiseras skatter och avgifter på ettför medborgaren mycket obehagligt sätt. Inte heller kan en viss betalningdestineras till att avse en viss skatt eller avgift. Den som en gång kommitefter med en viss skatt blir sen med alla skatter därefter till dessbetalningarnakommit i kapp debiteringarna.En grundläggande förutsättning i varje system för betalning av skatt är attbetalningen av varje skatt kan följas och att ett företag vet vilken skatt enskuld till staten hänförs till, så att eventuella feldebiteringar och oklarheterkan redas ut om företagets bokföring av inbetalda skatter inte stämmer medsaldot på kontot. Denna brist i regeringens förslag är av så allvarlig ochgrundläggande karaktär att förslaget inte kan genomföras.Kristdemokraterna anser därför att bör avslå regeringens förslagoch ge regeringen i uppdrag att utreda och lägga fram en alternativskattekontomodell som uppfyller de i motionen ställda kraven.Enhetlig förfallodag förmervärdesskattI propositionen föreslås att för skattskyldiga med ettbeskattningsunderlag avseende mervärdesskatt som förbeskattningsåret uppgår till högst skallförfallodagen för mervärdesskatt vara den 12 i andramånaden efter redovisningsperioden. I januari och augustiskall betalning i stället få ske senast den 17.Men för skattskyldiga med ett beskattningsunderlag som för beskattnings-året överstiger skall förfallodagen vara den 26 i månadennärmast efter redovisningsperioden. slopas den i anslutning tillsommarperioden senarelagda betalningstidpunkten för mervärdesskatten.Kristdemokraterna anser att betalningstidpunkten för inbetalning av momsbör vara densamma för större företag som för mindre företag, dvs den 12 iandra månaden efter redovisningsperioden.Om inte denna förändring genomförs kommer företagen att tvingas fort-sätta att betala in mervärdesskatt till staten redan innan de fått betalt avsinakunder. Detta är principiellt fel och medför likviditetsproblem för mångaföretag. Företagen fungerar genom momsredovisningssystemet som statensuppbördsmän och skall ges rimliga förutsättningar att klara denna uppgiftutan att det ska påverka deras möjligheter att klara sin ordinarie verksamhet.Ett ytterligare skäl är vikten av enkla och enhetliga regler.Nej till ändrad innebörd avförfallodagen och höjdförseningsavgiftI propositionen föreslås att förfallodagens innebörd ändrasför skatter och avgifter som ingår i skattekontosystemet. Deskall ha bokförts på skattemyndighetens konto senast påförfallodagen.Detta förslag försämrar företagares rättssäkerhet. Att inbetalningstiden skavara när t.ex. en skatt har kommit till statens konto och inte när den betalatsinnebär att företagare inte vet när en betalning senast ska göras för attuppfylla lagens krav. införs en avgift på för den sominte skickar in redovisningen av preliminär skatt och moms . Det ärorimligt att på detta sätt låta företagaren sväva i ovisshet om betalningen harkommit fram i rätt tid eller ej. avvisar regeringens förslagom en ändrad definition av förfallodagens innebörd från inbetalningdag tillbokföringsdag.En förseningsavgift på står inte i rimlig proportion till denförsummelse som den skattskyldige gör sig skyldig till om en deklaration intekommer in . Dagens förseningsavgift om som tillämpas videndast någon dags försening är nog.Kristdemokraterna avvisar regeringens förslag om höjd förseningsavgift.Nya regler för beräkning avF-skatt och särskild A-skattI propositionen föreslår regeringen att reglerna förschablondebitering av F-skatt och särskild A-skatt inte börändras.Preliminär F-skatt och särskild A-skatt tas ut med ett belopp motsvarande110 % av den slutliga skatt som påförts den skattskyldige året föreinkomståret. Understiger den slutliga skatten den ursprungligen debiterade F-skatten eller särskilda A-skatten tas preliminär skatt i stället ut med 105 %.Schablondebiteringen ger skattemyndigheterna en förenklad och arbets-besparande hantering. Procentsatserna för uttag av F-skatt och särskild A-skatt har emellertid kommit att ändras ofta. Orsakerna härtillär variationer i den förväntade ekonomiska utvecklingen.Kristdemokraterna anser att någon uppräkning inte bör göras av denpreliminära F-skatten vid schablondebitering eftersom inflationen i stort settär noll och att procentsatsen därför bör bestämmas till 100.Lättare att få F-skattebevisI propositionen föreslår regeringen att regleringen om F-skattebevis skärps. anser attskattemyndigheterna är alltför restriktiva när det gällermöjligheten för en nyföretagare att få ett F-skattebevis. Detborde vara ett viktigt led i att uppmuntra till nyföretagandeatt lätt få tillgång till ett F-skattebevis. Detta gäller även omföretagandet består i t ex konsultverksamhet vidsidan om en traditionell anställning.Det kan tyckas vara en självklarhet att alla som vill vara företagare ska hamöjlighet att vara det, om affärsidén är lönsam. Men så är det inte i . Tvärtom beviljas inte F-skattebevis när myndigheterna inte tror att denperson som söker kommer att bedriva näringsverksamhet. Lagen bör i ställetändras så att alla som vill ha ett F-skattebevis också ska få ett sådant.Nej till utökatföreträdaransvarI propositionen föreslås att betalningsskyldighet avseendeskatter och avgifter för den som företräder en juridisk personskall kunna komma i fråga beträffande alla skatter ochavgifter som ingår i skattekontosystemet.En av fördelarna med aktiebolag är möjligheten att hålla sin personligaekonomi skild från företagets. vill regeringen urholka den möjligheten.Företrädare för ett bolag är i normalfallet styrelseledamöter och VD somdirekt eller genom närstående äger aktier i bolaget. kan före-trädare för ett aktiebolag bli personligen ansvariga för moms, arbetsgivar-avgifter, innehållen men inte betald A-skatt och vissa punktskatter.Företrädaransvaret gäller om man fortsatt driften av företaget trots att detfunnits risk för att bolaget inte skulle kunna betala sina skatter.Regeringen vill nu utvidga företrädaransvaret till att omfatta alla skatteroch avgifter som ingår i skattekontosystemet. Företagaren blir personligenansvarig för bolagets alla skatter. Det innebär att staten, till skillnad frånleverantörer och andra fordringsägare, aldrig ska kunna göra några förluster ien konkurs. Har bolaget inte betalat får företagaren själv betala. Det ärmärkligt att regeringen i propositionen inte för något resonemang om hurdetta påverkar företagarklimatet i . Det är alldeles uppenbart att ettutökat företrädaransvar utarmar aktiebolagsformen och dämpar företagarnasriskvilja. Detta kommer att få en negativ påverkan på sysselsättningen iSverige.Det är vidare anmärkningsvärt att regeringen vill föregripa arbete. Den ska bl a utreda frågor som rör ansvarsgenombrott.Det hade varit mer rimligt att kommittén fått göra en samlad bedömning av ivilken utsträckning aktieägare och bolagsorgan skall kunna åläggas personligtbetalningsansvar för bolagets skulder.Kristdemokraterna avvisar regeringens förslag till utökat företrädaransvar.Nej till ändrade regler förrevisionKristdemokraterna har arbetat för attbekämpa den ekonomiska brottsligheten. Vi har hävdat attkampen mot den ekonomiska brottsligheten måste prioriterasom vi i längden ska kunna överleva som rättssamhälle ochsom ett demokratiskt samhälle. Det får inte bli så attmyndigheterna koncentrerar sin verksamhet mot"småtjuvarna" och låter den avancerade brottslighetenoperera relativt ostört. Vi har fört kampen mot denekonomiska brottsligheten främst utefter tre linjer; genomförslag på nya lagar och förbättring av de nuvarande lagarna,genom att föreslå en ny organisation samt genom enförändrad syn på ekobrotten, straffen måste bli strängare ochmer verksamma.Samtidigt som man bör arbeta på att få fram bättre metoder och systeminom beskattningen för att motverka skatteundandragande och effektiviserakampen mot ekonomisk brottslighet är det mycket viktigt att interättssäkerheten vid beskattningen får stå tillbaka när nya åtgärder övervägs.Rättssäkerheten kräver regler som är så fasta och klara att medborgarna kanförutse och förstå konsekvenserna av sina handlingar och bedöma var gränsengår mellan vad som är tillåtet och förbjudet.Sverige behöver en kraftig förstärkning av rättssäkerheten. En total översynav rättssystemet för att garantera rättssäkerheten är nödvändig.I propositionen föreslår regeringen att reglerna för skattekontroll, främstrevisionsreglerna, "ska bli effektivare". Skattemyndigheterna ska gesmöjlighet att göra överraskningsrevisioner, revision av löpande period ochhos tredje man.I dag måste skattemyndigheterna föranmäla revision hos ett företag och föratt göra en överraskningskontroll krävs domstolsbeslut. Det ska myndig-heterna slippa enligt regeringens förslag.När som helst ska revisorerna kunna gå in på ett företag och göra revisionoch även kontrollera årets bokföring, något som är förbjudet . Dessutomska myndigheterna kunna göra revision hos tredje man, t ex leverantörer ellerkunder. Någon misstanke om brott behöver inte föreligga.Dessa förslag innebär ett nedmonterande av rättssäkerheten i Sverige.Den gällande lagstiftningen för skattekontroll trädde i kraftden . skatteflyktskommitté, som hade tilluppgift att se över denna lagstiftning, lade fram sina förslag ibetänkandet Översyn av revisionsreglerna (SOU 1996:79).Förslagen har fått kraftig kritik. Remisskritiken går bl a ut påatt lagstiftningen varit i kraft så att några säkraslutsatser inte går att dra om problem i tillämpningen avreglerna och att snabba ändringar påverkar stabilitet, tillitoch legitimitet för skattesystemet som sådant. Det underlagsom kommittén haft att grunda sina förslag på har ocksåansetts otillräckligt. Förslagen har också ansetts innebära enalltför kraftig förskjutning till den enskildes nackdel. Deenda remissinstanser som är positiva är ochKooperativa förbundet.Mot denna bakgrund avvisar regeringens förslag tilländrade revisionsregler. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till skattekonto,2. att begär att regeringen utreder och lägger fram en alternativskattekontomodell som uppfyller de i motionen ställda kraven,3. att beslutar att betalningstidpunkten för inbetalning av momsbör vara densamma för större företag som för mindre företag dvs. den 12 iandra månaden efter redovisningsperioden,4. att avslår regeringens förslag om förfallodagens innebörd,5. att avslår regeringens förslag om höjd förseningsavgift,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade regler för beräkning av F-skatt och särskild A-skatt,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att få F-skattebevis,8. att avslår regeringens förslag om utökat företrädaransvar,9. att avslår regeringens förslag om ändrade revisionsregler.