mot · GL02Jo785 · 1997-10-06 00:00:00 — Det ärnödvändigt att utsläppen av både kväve och fosfor minskar.Dessutom är det angeläget att restaurera våtmarker och förbjudamarkavvattning i det kustnära området längs samt i södraSverige.AvrinningsdistriktOfta begränsar de administrativa kommun- och länsgränserna samtbristande samordning arbetet att uppnå en god vattenkvalitet. hardefinierat 119 huvudavrinningsområden och cirka 11 000delavrinningsområden i . Till dessa kommer kustområden meddirektavrinning i havet. Den svenska kusten har sedan delats in i 55kustvattenområden. anser att landet bör delas in i tioavrinningsdistrikt med huvudavrinningsområdena som bas med ett ellerflera av ovan anförda områden.Miljösamverkan på det lokala planet, exempelvis mellan jordbrukare inomett delavrinningsområde, ökar det lokala engagemanget.Stärkt strandskyddI områden med relativt hög befolkningstäthet är det viktigt med ettbetydande strandskydd mot exploatering i olika former. Det krävs för attvärna växt- och djurlivet, men även för att garantera alla människorstillgång till stränderna. Trots att reglerna om strandskyddet stärktes underden förra mandatperioden när liberalerna var iregeringsställning fortsätter strandskyddet att i praktiken urholkas. Enligtvissa studier försvinner strand bara i Stockholmslän. Enligt beror detta främst på de stora möjlighetersom kommunerna har att bevilja dispens från förbudet att bygga näravattnet. Problemet är sålunda organisatoriskt och visar på hur många småundantag på lite riskerar att helt undanhålla medborgarnarekreation och naturupplevelser vid stränder. Det är bristen på samladöverblick över de långsiktiga effekterna som leder till denna utveckling.Därför bör möjligheten för kommunerna att bevilja dispenser itätbefolkade områden inskränkas.NaturvårdsansvarEn viktig del av naturvården måste markägarna ta ansvar för.Äganderätten är inte oinskränkt utan lagstiftningen, liksom det allmännarättsmedvetandet, bygger på att markägare måste ta hänsyn tillnaturvärden i sin markvård och markanvändning. Det har också länge råtten betydande enighet om att markägare skall ersättas av det allmänna vidkraftiga inskränkningar i förfoganderätten.Men genom en ändring i vidgades markägarnasrätt till ersättning och har de effekter de nya reglerna fått pånaturvården diskurterats, t ex när det gäller bevarandet av urskogar. Det finnssåledes en motsättning mellan å ena sidan exploateringsintresset sominnefattas i äganderätten och å andra sidan mer allmänna intressen, som t exatt säkra den biologiska mångfalden.Folkpartiets syn på äganderätt och naturvårdsansvar är att ett betydandeansvar för naturvården måste bäras av markägarna. Förvaltarskapstankenbygger på att ägandet måste utövas på ett långsiktigt och ansvarsfullt sätt. Vimotsatte oss därför utformningen av ersättningsreglerna i PBL 1986.Erfarenheterna från bekräftar att vår oro för effekterna pånaturvården var berättigad. Även om vi stödde det grundlagsskydd föräganderätten som infördes genom beslut hade vi önskat en tekniskutformning som inte, vilket nu blev fallet, innebar att ersättningsreglerna frånPBL upphöjdes till grundlag.De ökade ersättningsmöjligheterna har inneburit att arbetet med att bevaraunika naturmiljöer och säkra den biologiska mångfalden avsevärt försvårats.Rätten till intrångsersättningarna vid redan små restriktioner har lett till attskyddsvärda områden inte har kunnat skyddas. Inte minst tack vareFolkpartiets insatser i riksdag och regering har i och för sig betydande beloppavsatts för områdesskydd för att bl a upprätta naturreservat, men om allskyddsvärd mark skulle förvärvas eller skyddas genom intrångsersättningarskulle statsanslagen behöva vara mångdubbelt större.Vi anser att detta på nytt reser frågan om huruvida utformningen av er-sättningsreglerna 1986 blev rimlig. En besläktad fråga är om det inom ramenför den nya grundlagsregleringen i regeringsformen (RF 2:18) går attutforma ersättningsregler som ger markägaren ett större ansvar förnaturvården. Om det inte visar sig framkomligt att ändra ersättningsreglernakvarstår möjligheten att öka det allmännas satsning på att rädda skyddsvärdaområden eller att skärpa markägarens ansvar i skogsvårdslagen.Varje månad avverkas skyddsvärda områden med effekter på denbiologiska mångfalden. Vi förutsätter att dessa frågor tas upp i miljöbalken.Dessutom borde regeringen diskutera finansieringen av ett ökat anslag för attskydda värdefull skog.TillståndsprövningAll verksamhet som innebär risk för miljöskador måste omfattas avtillståndsprövning. I miljöskyddslagstiftningen finns det allvarliga bristernär det gäller tillståndsgivningen.Tillstånd för pågående verksamheter måste kunna omprövas i störreomfattning . Givna tillstånd har inte sällan givits på beslutsunderlag,som jämfört med dagens kunskaper, är bristfälliga. Tillstånd för miljöfarligverksamhet bör i princip alltid begränsas till i taget. Därefter skall enomprövning kunna ske och ytterligare försiktigthetsåtgärder kunna krävas förett förnyat tillstånd.Vidare måste utrymmet för avvägningar mellan andra allmänna intressenoch miljöskyddet göras mindre. Det gäller t ex i miljöskyddslagen 5 § 2 st:"Omfattningen av åligganden [...] bedöms med utgångspunkt i vad som ärtekniskt möjligt vid verksamhet av det slag som är i fråga och med beaktandeav såväl allmänna som enskilda intressen." Med hög arbetslöshet tenderartoleransnivån för miljöskadlig verksamhet att höjas. Det kan inte accepteras.Erfarenheterna av nuvarande lagstiftning är att det vid tillståndsprövningav miljöfarlig verksamhet allt för ofta finns motstående allmänna intressen,t ex ett visst antal arbetstillfällen. Denna motsättning kommer alltid attfinnas, men en avvägning måste göras på miljömässiga grunder. Miljönsgränser för vad som är långsiktigt hållbart får inte överskridas. Dagenssituation leder till att det vid varje tillståndsgivning sker små eftergiftersompå sikt leder till stora miljöskador. Det är därför viktigt att den nyamiljöbalken tar ett verkligt grepp kring nuvarande problem medtillståndsprövningen och dess avvägningsmoment för miljöfarlig verksamhet.Mindre utsläppKoncentrationen av fordon med förbränningsmotorer leder till högahalter av luftföroreningar och bildning av marknära ozon, som bådevållar hälsoproblem och skadar växtlighet. En sundare kommunikations-och trafikstruktur är således en viktig del i miljöarbetet. Det är därförviktigt att genom miljöavgifter styra utveckling mot bättretransportmedel för att minska förbrukningen av fossila bränslen och ökasäkerheten.Folkpartiet liberalerna föreslår att fastställer ett mål att senast år2010 skall inga fordon med hälsovådliga utsläpp tillåtas i städerna.Utsläppen från motorer i arbetsfordon, t ex traktorer och arbetsredskapsom gräsklippare, går inte att hänföra till transportsektorn. De står dock fören betydande del av luftutsläppen i . anser att arbetet medavgaskrav för och miljöklassning av arbetsfordon måste gå vidare och varaen viktig del i ansträngningar för en bättre miljö i EU. Regeringenbör driva frågan om bränslebeskattning för arbetsfordon i ministerrådet.Folkpartiet liberalerna anser också att regeringen bör föreslå regler omavgaskrav för arbetsredskap.5 Ekologi och ekonomiEn hållbar utveckling hänger i praktiken ihop med en positiv ekonomiskutveckling. Den ekonomiska utvecklingen måste därför ske på ett sådant sätt att naturresurserna utsätts för så litepåfrestning som möjligt.För att nå ett samhälle med en hållbar ekologisk utveckling måste tillexempel den biologiska mångfalden och den genetiska variationen på ettkonsekvent sätt prioriteras framför kortsiktiga exploateringsintressen.Det är viktigt att staten med hjälp av miljöavgifter och andra ekonomiskastyrmedel sätter ett relevant pris på miljöförstöringen. Det ska vara dyrt attförorena. Därmed används marknadsekonomin som det centrala medlet ochvi uppfyller grundläggande principer som att förorenaren betalar.Grön skatteväxlingFolkpartiet liberalerna är positiva till en grön skatteväxling. Ett viktigtinslag i den stora skattereformen 1990/91, som stod bakom,var just höjd skatt på energi och miljö samt sänkt skatt påarbetsinkomster.Genom att genomgripande växla skatt på arbete mot skatt påmiljöförstöring förenas miljömålen med målen för den ekonomiska politiken.För att uppfylla kriterierna för begreppet skatteväxling är det viktigt att detsker motsvarande sänkningar av skatten på andra områden. Annars är det integrön skatteväxling, utan snarare en missriktad svartväxling till dålig kurs. Dehöjningar av energiskatterna som beslutat är just av sådant slag.Vi anser det vara viktigt att driver en offensiv miljöpolitik ochdärigenom verkar pådrivande i det internationella miljöarbetet. ärdet angeläget att beakta industrins internationella konkurrenskraft och attmiljöskatterna inte driver företag att förlägga verksamheten i andra länder. Ivärsta fall skulle detta till och med kunna försämra miljön, om nämligenmiljökraven i dessa andra länder var avsevärt mildare än i . Det ärockså viktigt att notera att effektiva miljöskatter leder till att skattebasenminskar, vilket naturligtvis reducerar möjligheten att finansiera andraskattesänkningar. Sammantaget anser vi emellertid att det finns godamöjligheter till en fortsatt grön skatteväxling.KretsloppetEtt mål med miljöavgifter och grön skatteväxling är att sluta kretsloppeni naturen. Men i grunden är det ännu viktigare att så långt som möjligtgenom olika styrmedel försöka minska materialflödet istället för att det iett kretslopp bara går runt. Genom särskilda avgifter på vissa råvaror ochpå visst avfall kan detta lättare uppnås.Naturresurser och råvaror används i alla tillverkningsprocesser. De varoroch kemikalier som tillförs används för sina olika ändamål och sprids ut inaturen eller blir slutligen avfall som slängs på tippen eller förbränns. Avfalluppkommer också i vart och ett av de tidigare leden. Behovet av att det finnsverkligt fungerande marknader för material som skall återvinnas måste ocksåbeaktas. Annars finns risk att vi hamnar i en situation där producenternasitter med stora mängder återvinningsbart material som inte återanvändsdärför att nya råvaror är billigare.En del av det material som omsätts i samhället används inte som varor utantillhandahåller snarare tjänster. Exempel på detta är vatten som kylmediumeller transportmedium för avlopp. I den mån användningen orsakar dåligresurshushållning eller orsakar miljöproblem bör införandet av ekonomiskastyrmedel övervägas.Färskvatten är med vissa lokala undantag ingen bristvara i , menavloppssystemen vållar miljöproblem trots långtgående rening. En avgift påutsläpp av förorenat vatten bör införas för alla källor av betydelse. På så sättskulle färskvattenanvändningen minska och ett mer resurshushållandeavloppssystem skulle gynnas6 Den liberala miljöpolitikenAtt vrida den nuvarande utvecklingslinjen till en som är ekologisktuthållig innebär en stor uppgift. En stor uppgift kräver en stor bredd påolika styrmedel. Inom miljöpolitiken var först med att tala omekonomiska styrmedel. Detta möttes då med stor skepsis, eftersom manmenade att detta innebar att miljöförstörare skulle kunna köpa sig fria.Denna inställning har förändrats i samma takt som medvetenhet ommarknadsekonomins överlägsenhet har blivit bättre. Men det räcker inte medekonomiska styrmedel. Det måste också finnas ett miljöengagemang hosföretag och konsumenter. Ytterst krävs det dessutom stabila institutionellaarrangemang och en tydlig lagstiftning. I detta avsnitt skall vi lyfta fram deviktigaste styrmedlen för en liberal miljöpolitik som syftar till en hållbarekologisk utveckling.Det personliga ansvaretMiljöarbetet handlar ytterst om ett personligt ansvar för medborgarna attfatta sådana beslut som har minst inverkan på miljön. Det handlar om atti vår vardag genom en förändrad livsstil sopa rent framför egen dörr. Dendiffusa karaktär som många miljöproblem uppvisar sätter dock denpersonliga motivationen på prov. Miljömedvetna och ansvarskännandekonsumenter är avgörande för att miljömålen skall klaras.För att vi som konsumenter skall kunna göra miljövänliga produktvalkrävs gedigna kunskaper om de ekologiska sambanden. Kunskap omeffekterna av olika konsumtionsmönster på den globala miljön bör såledeslyftas fram i konsumentsammanhang. Kännedom om centrala ekologiskasamband leder till ökad motivation att ändra invanda konsumtionsmönster.Miljöfrågorna måste ges en mer framträdande roll i konsumentpolitiken.Olika former av ideella organisationer och andra sammanslutningar har encentral roll för folkbildningen när det gäller kunskapen om miljöproblem.De svenska företagens ansvarDet är politiker som sätter upp målen för miljöpolitiken, men det ärföretagen som i praktiken skall leda utvecklingen. Den snabba tekniskautvecklingen i företagen är det bästa som har hänt arbetet för en bättremiljö. Det är företagen som i sin produktutveckling leder utvecklingen avny miljöteknik. De utgör grunden till att konsumenterna genom sinmarknadskraft får tillgång till mer miljövänliga produkter. Denmiljötekniska industrin utgör en av de snabbast växandemarknaderna i världen. Dess omsättning beräknas att globalt uppgå tillnärmare . Företagens inre miljöarbete ärockså centralt och det är därför viktigt att uppmuntra olikamiljöstyrningssystem inom såväl stora som små företag. I det modernaföretaget betraktas miljöarbetet som en stor möjlighet och inte längrenågot som endast är påtvingat från statsmakterna. I beskriverbegreppet "" de företag som på ett mycket framgångsriktsätt kunnat utvecklas parallellt med en allt hårdare miljölagstiftning ochallt mer miljömedvetna konsumenter.I har många företag kommit långt med sitt miljöarbete, menmycket återstår att göra. Det är inte självklart att våra traditionellabasindustrier alltid i grunden välkomnar nya förutsättningar förverksamheten. Genom nya regler för miljörevision och skatteförmåner förmiljöinvesteringar kan denna utveckling mot mer miljömedvetna företag iSverige påskyndas. Bankers och försäkringsbolags ansvar för sina kundersverksamhet kan också behöva ökas för att ytterligare internalisera kostnaderför eventuella miljöskador i alla företags beslutsunderlag.Statens ansvarStatsmakterna skall genom olika styrmedel sätta upp ramarna förproducenter och konsumenter. För att de skall få avsedd styreffekt är detviktigt att dessa är stabila över tiden och tydliga i sin utformningLagstiftningDet yttersta styrmedlet för en hållbar utveckling är miljölagstiftning ochdess många regeltyper. Det är viktigt att denna är konsekvent och tydlig isin utformning. När det gäller regler om tillämpningsområde ochkravregler är det särskilt viktigt med tydlighet och precision för att intereglerna skall bli tomma skal av målsättningar.MiljökonsekvensbedömningMiljökonsekvensbedömningar (MKB) av internationell standard skallföregå alla beslut med någon betydande inverkan på miljön. Enligtinternationell standard, som bland annat kommit till uttryck i den s kESBO-konventionen , skall en effektiv MKB innehålla minstsex moment. Dessa är att en MKB skall fungera som ett beslutsunderlag,ange det eftersträvade resultatet, redovisa alternativen inklusive det s knoll-alternativet, redovisa miljöeffekterna, väga effekterna mot nyttan,samt granskas offentligt innan den får sin slutliga utformning.Det har i en rapport från visats hur undermåligaMKB:n som skrivs i praktiken. Detta innebär att det ofta fattas beslut påbristfälliga grunder. Dessutom innebär nuvarande ordning att brytermot det EG-direktiv ( 85/337/EEG) som reglerar MKB inom EU.För att komma tillrätta med dessa brister bör skärpa denuvarande kraven på MKB i lagen om hushållning med naturresurser för attåtminstone nå upp till internationellt vedertagen standard.Teknikupphandling för bättre miljöBästa möjliga tillgängliga teknik är en allmän försiktighetsprincip inommiljöskyddslagstiftningen. Den innebär att de som yrkesmässigt bedrivermiljöfarlig verksamhet skall använda den för miljön bästa tekniken. Föratt öka stimulansen att ta fram ny och bättre miljöteknik kanteknikupphandling vara en viktig drivkraft. Den kan stimulera tillverkareav kylskåp, fönster, belysning etc att producera så miljövänliga produktersom möjligt. Det är därför viktigt att arbetet med teknikupphandling förenergisnålare och miljövänligare teknik vid får fortsätta.MiljöövervakningLänsstyrelserna har inte tillräckligt med resurser för sinövervakande och miljövårdande verksamhet. Direkt tillsyn får allt oftareersättas av rapportering från markägare, företagare eller allmänheten. Intesällan tvingas man lämna lagreglerade uppgifter ogjorda. Tillsyn ochövervakning är egentligen inget styrmedel, utan mer ettkontrollinstrument för revision av miljötillståndet i . Det ärsärskilt viktigt att länsstyrelserna klarar bevakningen av olikariksintressen som annars på kommunnivå lätt kan gå förlorade p.g.a.bristande översikt. försvinner inte sällan skyddsvärda områdenenbart p.g.a. av att länsstyrelserna inte har resurser att utöva tillräckligtillsyn över miljöförstörande verksamheter. liberalerna villdärför anslå ytterligare till den miljöövervakandeverksamheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att stärka det internationellasamarbetet kring miljöfrågorna,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående en minskning av koldioxidutsläppen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående vikten av att regeringen arbetar i EU för engemensam minsta koldioxidskatt för medlemsländerna,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöinriktning av Östersjösamarbetet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en långtgående miljöhänsyn inom de areellanäringarna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att epoken av utbyggnad av vattenkraften i älvaroch andra i huvudsak orörda vattendrag i är avslutad,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett hållbart energisystem och behovet av en friforskning kring detta,48. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagens centrala roll för utveckling mot etthållbart samhälle,49. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård enligt uppställning:10.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )