mot · GL02Fi215 · 1997-10-06 00:00:00 — Den satsning som fyrklöverregeringen gjorde på den ideella sektorn har successivt urholkats. föreslår att extra satsningar inom detta utgiftsområde ska göras bland annat på folkbildningen, länsmusiken, idrotten och till utvecklingen av ideell verksamhet. Regeringens till framför allt facklig utbildning avvisas. Ramen för utgiftsområdet bör utökas med . 7.1.18 Utgiftsområde 18. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar främst räntebidragen, bostadsbidragen, verksamhet och länsstyrelserna. Avgörande för utfallet av anslaget för räntebidrag, det största anslaget inom området, är naturligtvis räntenivån och den allmänna ekonomiska utvecklingen. står fast vid att fastighetsskatten ska sänkas från av taxeringsvärdet. Vi vidhåller också att de individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen slopas. Likaså avvisar vi de snäva reglerna för den bidragsgrundande bostadsytan. Utöver de vi redan tidigare anvisat godtar vi regeringens tillskott på men lägger då detta på att ytterligare öka den bidragsgrundande bostadsytan och avvisar således förslaget att kombinera ytbegränsningsreglerna med bestämmelser om bostadskostnader enligt propositionen. Det särskilda bostadsbidraget för ungdomar mellan , utan barn, avvisas. Vi står också kvar vid vårt tidigare förslag att höja den barnrelaterade delen av bostadsbidraget för att bättre gynna de familjer som har en sämre ekonomisk situation. På detta sätt får dessa familjer extra . förs över från utgiftsområde 12 för detta ändamål. Besparingar görs på räntebidragen mot bakgrund av den sänkta fastighetsskatten och att skatten bara ska tas ut på en tredjedel av markvärdet . föreslår att ramen för utgiftsområdet sammantaget minskas med . 7.1.19 Utgiftsområde 19. Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former av företagsstöd, medel för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, medel från samt utgifter för . avvisar regeringens aviserade besparingar om avseende regionalpolitiska insatser och anslår därför mer än regeringen. Dessa medel kan användas för att förändra stödområdesindelningen. De gränser som gäller har gällt . Stora förändringar har dock skett vad gäller strukturen för arbetsmarknaden i stödområdena och deras gränsområden. har också påverkat situationen. Det är därför rimligt att av regeringen begära förslag om reviderad stödområdesindelning. Ramen för utgiftsområdet bör utökas med . 7.1.20 Utgiftsområde 20. Allmän miljö och naturvård Utgiftsområdet omfattar bland annat frågor rörande hushållning med naturresurser, biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, miljöskydd, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. anslår utöver regeringens förslag. Ytterligare resurser bör tillföras för bland annat kalkningsverksamhet, miljöövervakning och miljösanering. En stor del av det ökade anslaget riktas till att köpa in mark för naturreservatsbildningar. Sammantaget innebär detta att ramen för utgiftsområdet bör utökas med . 7.1.21 Utgiftsområde 21. Utgiftsområdet omfattar bland annat energiforskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt ekonomiskt stöd för effektivisering och minskad elanvändning. I enlighet med vårt principiella ställningstagande till omställningsprogrammet tillför vi ytterligare för ökat investeringsbidrag till vindkraft och småskalig vattenkraft. Den särskilda delegationen för energiförsörjningen i avvecklas enligt vårt förslag, varför ramen för utgiftsområdet sammantaget minskar med . 7.1.22 Utgiftsområde 22. Utgiftsområdet omfattar investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning samt övergripande informationstekniksfrågor. anser att besparingar kan göras genom rationaliseringar av Ban- och . En ökad satsning för att kunna bevara kommunala flygplatser i skogslänen föreslås också med 15 miljoner . Ramen för utgiftsområdet bör därför vara lägre än vad regeringen föreslår . 7.1.23 Utgiftsområde 23. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar bland annat jordbruk och trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård samt skogsnäring. Det är bra att regeringen äntligen ser till att EU:s miljöstöd kan användas fullt ut. Ytterligare 20 miljoner avsätts för att stärka förutsättningarna för ekologisk odling, exportfrämjande insatser för svenska livsmedel samt stöd av rennäringen. Inom utgiftsområdet omfördelas medel bland annat till avbytarverksamhet. Ramen för utgiftsområdet bör vara högre än vad regeringen föreslagit för . 7.1.24 Utgiftsområde 24. Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, marknads- och konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, konsumentfrågor, kooperativ utveckling samt exportfrämjande. Många av framtidens arbetstillfällen tillkommer, om rätt politik förs, inom tjänstesektorn. De trösklar som motverkar en kraftig expansion på detta område måste identifieras och elimineras. Utformningen av arbetsrätten är ett hinder för tillväxt men det tydligaste problemet är de närmast extrema skattekilarna som motverkar efterfrågan på tjänsterna i reguljära former. Hindren leder till att många arbetsuppgifter inte blir utförda eller att de utförs svart. förordar en rejäl satsning på den personalintensiva privata tjänstesektorn. Detta sker genom en modell som har likheter med ROT-avdragen. Vidare vill vi införa den modell för hushållstjänster som med framgång praktiseras i . Den senare modellen hamnar budgetmässigt under detta utgiftsområde. vill vidare i förhållande till regeringen satsa mer på teknisk forskning. teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet (STATT), konkurrensforskning och såddfinansiering är områden som får ökade anslag. Besparingar sker på anslagen för omstruktureringar av statliga företag och på anslag. Ramen för utgiftsområdet utökas med 1998, 1999 och . 7.1.25 Utgiftsområde 25. Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. välkomnar regeringens satsning på kommuner och landsting. Den innebär som vi tidigare påpekat att delar av de resurser som dragits in från kommunsektorn via oreglerade skatteförändringar, främst höjda egenavgifter, nu återförs. Men regeringen fortsätter också att höja de allmänna egenavgifterna, vilket innebär att kommuner och landsting får minskade resurser genom ett krympande skatteunderlag. förslag att sänka egenavgifterna i sjukförsäkringen innebär att kommunernas skatteunderlag förbättras så att skatteintäkterna ökar med . Delar av dessa medel dras tillbaka i enlighet med finansieringsprincipen, vilket innebär att anslaget för utgiftsområdet minskar. vill också återinföra vårdnadsbidraget, vilket framför allt leder till minskade barnomsorgskostnader för kommunerna. Detta motiverar på samma sätt att anslaget för utgiftsområdet minskar. En återgång till 14 dagars arbetsgivaransvar i sjukförsäkringen från 1/1 1998, en andra karensdag, en effektivare skatteindrivning, höjda pensioner och höjt pensionstillskott samt minskade socialbidragskostnader minskar kommunernas kostnader ytterligare respektive ökar skatteintäkterna. Nettoeffekten av politik är att kommunsektorn får mer än med regeringens politik 1998, och sammantaget en ökning med 4500 miljoner över . Med denna satsning bör kommunernas så kallade behovsgap kunna slutas, och målet om balans i kommunernas budgetar uppnås. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , med 1999 och med . 7.1.26 Utgiftsområde 26. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på statsskulden, oförutsedda utgifter samt provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. På grund av statsskuldens storlek och de därmed tillhörande räntorna är statsbudgeten mycket konjunktur- och räntekänslig. Lånebehovets utveckling är naturligtvis också avgörande för hur utgifterna för statsskulden påverkas. föreslår utförsäljningar av statliga företag för ett belopp av . Detta leder till att lånebehovet, korrigerat för engångseffekter, elimineras . Räntevinsten av detta beräknas till . föreslår också att momsinbetalningstidpunkten ska flyttas fram till den tidpunkt som tidigare gällde. Den varaktiga ränteintäktsförsämringen till följd av detta beräknas till 1998. Ramen för utgiftsområdet justeras ned med 1998, 1999, . 7.2 Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Större delen av socialförsäkringarna redovisas på statsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten ligger den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt arbetsskadepensionen. De socialförsäkringar som redovisas vid sidan av statsbudgeten ingår dock i det totala utgiftstak som ska anges för staten. satsningar på ökad rehabilitering gör att kostnaderna minskar genom att den reella pensionsåldern inte belastas i samma grad. Vårt förslag att höja pensionerna genom att beräkna dem mot ett helt basbelopp belastar socialförsäkringssektorn med . Ramen för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten utökas med 1998, 1999 och minskas med . 7.3 Förslag till utgiftstak I avsnitten 7.1 och 7.2 har vi redogjort för våra förslag till fördelning av ramarna för och våra preliminära förslag till fördelningar per utgiftsområde samt förändringar för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten . föreslår att utgiftstaket för staten fastställs till för , och . I tabell 7 sammanfattas förslag till ramförändringar per utgiftsområde. neddragningar på utgiftssidan motsvaras av neddragningar på intäktssidan i form av sänkta skatter och egenavgifter för att stimulera till ett bättre företags- och tillväxtklimat, men också för att skapa incitament och förutsättningar för arbete, sparande och personligt ansvarstagande. Våra satsningar för att förbättra den kommunala ekonomin görs framför allt via förändringar på inkomstsidan via skattesystemet. Man kan konstatera att regeringen bryter mot de regler den själv har ställt upp när det gäller hur budgeteringsmarginalen får användas. I förra årets budgetproposition skriver regeringen: Endast när utgiftsökningen finansieras genom en regeländring på inkomstsidan tas ett utrymme inom marginalen i anspråk. En sådan regeländring underställs självfallet för beslut. I vårpropositionen 1995/96 fastslog regeringen budgeteringsmarginalerna till , och för de kommande budgetåren. I årets budgetproposition är de , och . Förändringar i förhållande till regeringens förslag, löpande priser 1998, 1999 och 2000 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom o handikapp varav ny trafikskadefinansiering: växling mot sänkt fordonsskatt -7 710 000 -3 800 000 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet varav minskning till följd av egenfinans. i a-kassan mot sänkt inkomstskatt -14 918 000 -9 500 000 -2 260 000 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning o byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner *) *) Nettotillskottet för kommunsektorn är +1800, +1490 och +1200 miljoner kronor respektive år utöver regeringens satsningar. Stora förändringar görs på inkomstsidan som påverkar den kommunala ekonomin. -10 000 000 Avgift till Europeiska gemenskapen -28 641 000 Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor -27 981 000 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten -26 711 000 -26 000 000 7.5 Utgiftstak för den offentliga sektorn Utgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan av det statliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen av förslag till lägre utgiftstak för staten och ett större utrymme för kommunsektorn ger en nettoförändring av det statliga utgiftstaket med -1998, -1999 och -. De interna transaktionerna mellan stat och kommun antas därmed netto vara oförändrade i förhållande till regeringens förslag. Tabell 8 Utgiftstak för den offentliga sektorn Eftersom många av förslag berör inkomstsidan i statsbudgeten, så redogörs här för några av de viktigare förslagen för att ge en mer heltäckande bild av det kristdemokratiska budgetalternativet. Innan man har sett både utgifts- och inkomstsidan i en budget kan man inte avläsa de totala effekterna av en samlad politik. Därför är det en stor brist att den nya budgetordningen inte kräver en tydligare redovisning av inkomstsidan i statsbudgeten. förslag på skatteområdet redovisas i detalj i en särskild motion. föreslår ett fåtal inkomstökningar för att finansiera angelägna satsningar. Ett förslag till inkomstökning är höjd avfallsskatt utöver vad regeringen föreslår, höjd skatt på maltdrycker samt en fortsatt utförsäljning av statliga företag. Avfallsskatten har en miljömässigt riktig profil och alkoholskatten innebär att återställer den sänkning som gjordes i samband med höstens (1996) budgetproposition. Skälen för privatiseringar av företag är bland annat att renodla statens roll, att sprida ägandet, att skapa mer livskraftiga företag, att skapa utrymme för investeringar i de företag som är statliga och att minska statens räntebörda. föreslår också ett högre förmånsvärde i tjänstebilsbeskattningen. Ytterligare ett förslag som stärker inkomstsidan är en ökad satsning på bekämpning av ekonomisk brottslighet och en effektivare skatteindrivning genom ökad kontroll. För att utveckla tjänstesektorn och skapa förutsättningar för nya jobb föreslår en skattereduktion för reparationer, om- och tillbyggnader inom hushållssektorn. föreslår också sänkt skatt på arbetande kapital, återinförande av riskkapitalavdraget, avskaffad skatt på royaltyinkomster , avskaffad värnskatt och slopat grundavdrag vid statlig beskattning, slopad dubbelbeskattning på utdelning, slopad särskild löneskatt på vinstandelar samt återgång till gamla tidpunkten för momsinbetalning. Vidare föreslår sänkt fastighetsskatt, slopad sambeskattning av förmögenhet, höjd avdragsrätt för pensionssparande, ett yrkesfiskeavdrag, avdragsrätt för individuella utbildningskonton, slopad moms på barnböcker samt att brytpunkten i skatteskalan ska följa inflationen. Den största och viktigaste enskilda satsningen är sänkta allmänna sjukförsäkringsegenavgifter . Denna satsning sänker skatten för alla inkomsttagare med ca . Se tabell 9 nedan. Tabell 9 Budgeteffekter av föreslagna åtgärder på skatteområdet Kassamässiga effekter för staten Sänkta arbetsgivaravgifter 0,11 resp. 0,14 p.e. -0,61 -0,83 -0,85 Sänkt skatt inom tjänstesektorn () -1,0 -1,5 -2,0 Sänkt förmögenhetsskatt på arbetande kapital till -0,17 -0,17 -0,17 Brytpunkten räknas upp med totalt -0,284 -0,31 -0,31 -0,6 -0,7 -0,7 Sänkt fastighetsskatt till (egnahem & flerfamiljshus) -2,1 -2,1 -2,1 Fastighetsskatten tas bara ut på 1/3 av markvärdet över 150 tkr -0,52 -0,52 -0,52 Avskaffad värnskatt och slopat grundavdrag vid statlig skatt -3,6 Slopad dubbelbeskattning på utdelning -2,5 -3,4 -3,4 Höjd avdragsrätt (1 bb) för pensionssparande 1 -0,87 -0,95 -0,95 Royaltyinkomster befrias från skatt -0,015 -0,015 -0,015 Slopad särskild löneskatt på vinstandelar -0,1 -0,2 Slopad sambeskattning av förmögenhet (grundavdrag 800 tkr) -0,37 -0,37 -0,37 Yrkesfiskeavdrag för konkurrensneutralitet 1 -0,04 -0,04 -0,04 Avdragsrätt för individuella utbildningskonton 1 -0,1 -0,3 -0,5 -13,58 -14,81 -14,81 Slopad moms på barnböcker -0,06 -0,06 -0,06 Sänkt gräns för reseavdrag fr. 7000 till . -0,33 -0,33 -0,33 -3,3 -2,8 -2,8 -0,05 -0,05 -0,05 Avfallsskatt + moms fr. 1/1 98 Effektivare skatteindrivning/ekobrottsbekämpning 2 Höjd skatt på maltdrycker Högre förmånsvärde i tjänstebilsbeskattningen -26,694 -26,955 -27,775 1 Inklusive kompensation till kommunerna 2 Berörda inkomsttitlar är huvudsakligen 1111, 1121 och 1411 Tabell 10 Statens totala inkomster och utgifter . Sammanfattning av föreslagna förändringar i förhållande till regeringen förhållande till regeringens förslag - 38 694 000 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom + 26 000 000 Bidrag m.m. från EU Extraordinära medel avseende EU -12 694 000 -28 641 000 -15 947 000 1 Inklusive engångseffekt där inbetalas , p.g.a. framflyttad inbetalningstidpunkt av moms. 2 Att lånebehovet är lägre än för regeringen innebär att budgetunderskottet är eliminerat (Regeringen räknar med ett lånebehov på 1998). Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på regeringens förslag godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 4), att med avslag på regeringens förslag beslutar om fördelning av utgifterna för på utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen (avsnitt 7, tabell 7), att med avslag på regeringens förslag godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000 som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 7), att med avslag på regeringens förslag godkänner en reviderad beräkning av de offentliga utgifterna för budgetåren 19982000 (avsnitt 7.5, tabell 8), att med avslag på regeringens förslag godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för i enlighet med vad som anförts i motionen (tabellerna 9 och 10), att avslår regeringens förslag till beräkning av budgeteffekter för , att avslår regeringens förslag om bemyndigande att under ges rätt att besluta att ett ramanslag får överskridas om ett riksdagsbeslut inte hinner inväntas, att avslår regeringens förslag till ändringar (finansplanen s. 36) avseende skattefrågor enligt beslutspunkterna 24 till 39 samt 41, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en balanserad finanspolitik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en halvering av den totala arbetslösheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett gott företagsklimat, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillväxtpolitik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stimulera tjänstesektorn, att beslutar fastställa utgiftstaket för statsbudgeten till för , för och för (avsnitt 7.3, tabell 7).