mot · GL02Jo413 · 1997-10-06 00:00:00 — har inneburit stora förändringar ocksåför det liv som finns under vattenytan. Sjöar och vattendraghar påverkats kraftigt genom industriutsläpp,vattenkraftsutbyggnad, flottningsepoken, övergödning,försurning och mycket annat. En effekt är att den biologiskamångfalden har minskats. Vissa arter har helt försvunnit frånvåra vatten medan andra befinner sig på s.k. hotlistor. Enannan effekt är att möjligheterna till reproduktion och iövrigt goda livsbetingelser för fisk har minskats vilket i sintur gett upphov till att fisket försämrats drastiskt.De här problemen har det länge funnits en medvetenhet kring. Väldigt litehar dock gjorts för att verkligen försöka återskapa det som förötts underindustrialiseringen. Det tycks som om vattnets förmåga att dölja gamlasynder har bidragit till att ytterst lite arbete och resurser lagts ned frånsamhällets sida på en förändring trots att vi vet att insatser ofta kan habetydande effekter och vara samhällsekonomiskt väl motiverade. Vi män-niskor har också en skyldighet att efter bästa förmåga söka återställa det viförstört.De senaste åren har kunskaperna ökat om vad som verkligen kan göras föratt återställa goda livsbetingelser för ursprungliga arter. Vi har också fått enbättre uppfattning om vilka resurser som skulle behöva sättas in. Ipropositionen (1994/95:231) om en allmän fiskevårdsavgift föreslogregeringen att man bör prioritera "långsiktiga åtgärder av bestående karak-tär". Vi tycker att det är en riktig bedömning. Det bör betyda insatser ochåtgärder för att vidmakthålla och förbättra förutsättningarna för naturligreproduktion och tillväxt, bl.a. biotopvård, byggande av vandringsvägar,fiskevårdande tillsyn, utsättningar för återintroduktion och förstärkning samtforskning, utbildning och information inom området.Fiskeriverket har 1995 uppskattat de årliga kostnaderna för att bedriva engod fiskevård till ca . Kostnaderna blir högre om ambitio-nerna är högre och mindre om fiskevårdsinsatserna begränsas. Om ovan-stående begränsning görs hamnar kostnaderna för den årliga fiskevården på istorleksordningen per år.Frågan om hur pengarna ska tas fram är avgörande. Det var det problemetoch kritiken mot den lösning som då presenterades som gjorde att regeringen1995 drog tillbaka sitt eget förslag på en generell fiskevårdsavgift. Densituation som fiskevården i försatts i sedan fiaskot 1995 är inteacceptabel. Vad vi ser nu är att naturresurser förötts och regering och riksdagstår och tittar på trots att vi alla skulle vinna på att sjöar och vattendragåterställs till vad de varit.Som en långsiktig lösning är det sannolikt nödvändigt att införa någonform av fiskevårdsavgift enligt grundprincipen "nyttjaren betalar" alternativtatt staten tillskjuter medel till en fond vars avkastning ska finansiera fiske-vården. Den debatt som följde på regeringens tidigare fiskevårdsavgift visardock att den typen av lösning måste modifieras för att kunna godtas. sannolikt nödvändigt att göra en skillnad mellan allmänna och privatavatten. Kanske bör staten ta ett ansvar för fiskevården i allmänna eller stat-liga vatten genom en fiskevårdsavgift medan en annan finansieringslösningfår hittas för privata vatten. En ny utredning är nödvändig för att hitta enfinansiering som kan accepteras av det stora flertalet fritidsfiskare såväl somägare av privata vattenområden.Till dess vi fått en långsiktig lösning är det dock rimligt att staten tar påsigett övergripande ansvar för fiskevården i hela landet. Detta ansvar bör varabegränsat till att gälla restaurering av vatten och vattendrag som på olika sättskadats. Dessutom bör staten ta initiativ till att utöka forskningen kring fiskoch fiskevård för att kontinuerligt kunna följa och vidareutveckla de insatsersom görs. bör få i uppdrag att ta fram en plan för restaureringenav svenska fiskevatten. Förutom detta bör det finnas möjligheter för privatafiskevattenföreningar att söka pengar ur de årliga anslagen för att görainsatser.Målet bör vara att insatserna ska återskapa en naturlig reproduktion avfisk. Uppräkningen av anslaget till fiskevård från nuvarande 4,6 till 20 mkr1998 är välkommen. Vi anser, mot bakgrund vad sagts ovan, att ytterligaremedel bör tillskjutas . om åretredan från vore väl motiverat till dess en annan och merlångsiktig och heltäckande finansiering kommit till stånd.För att prioritera åtgärderna där de bäst behövs och fördela medel bör ettfiskevårdsråd inrättas med representanter från , , fiskevattenägare, yrkesfiskare och sportfiskare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att höja anslaget till fiskevård till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av långsiktig finansiering av fiskevården i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiskevårdsråd.