mot · GK02N20 · 1997-04-03 00:00:00 — Detta allmänintresse synesdock inte föreligga, eftersom elproduktionen vid enligtregeringens egna uppgifter kommer att ersättas med ökad användning avfossila bränslen.I övrigt får vi anledning att återkomma till dessa frågor omregeringen då framlägger ett förslag till lag om kärnkraftsavveckling ienlighet med vad som har aviserats i propositionen.9 Kärnkraften är inte subventionerad9.1 Förändringar i atomansvarighetslagenAv propositionen framgår att regeringen avser att återkomma medförslag till ändringar i atomansvarighetslagen i syfte att utökareaktorägarnas ansvar för atomskador. I ett hänseende finns det enligtModerata samlingspartiets mening skäl att förorda förändringar.Vid en teoretisk olycka med stora skador på kraftverk och omgivningskulle det berörda kraftbolaget erhålla full sakskadeersättning för sinförstörda reaktor. skulle bolagets eget skadeståndsansvar gentemottredje man komma att begränsas av det internationella konventionssystemet.Detta ter sig inte rimligt. Strävan bör vara att åstadkomma någon form avregressrätt som säkerställer att staten vid ett större skadefall kan återkrävamedel intill dess att reaktorägarens eget kapital är helt förbrukat.Några andra skäl till att ändra atomansvarighetslagen föreligger inte.Enligt moderat uppfattning är det viktigt att även fortsättningsvis äranslutet till det internationella konventionssystemet (Paris-, Bryssel- ochWienkonventionerna). Det faktum att konventionerna visserligen åläggerreaktorägaren ett strikt skadeståndsansvar men begränsarersättningsbeloppens storlek kan inte - såsom ibland görs gällande - tas tillintäkt för att kärnkraften skulle vara "subventionerad".9.2 Kärnkraften bär sina kostnaderDet är inte ekonomiska, utan försäkringstekniska skäl som i praktikenförhindrar reaktorägarna att teckna fulla ansvarsförsäkringar. Att deolyckor som här avses är så osannolika att de inte förväntas inträffasaknar därvid betydelse. De strikta begränsningarna avförsäkringsbolagens möjligheter att göra åtaganden mot en och sammakund leder till att det saknas erforderligt utrymme på den kommersiellaförsäkringsmarknaden. Däremot går det att teoretiskt beräkna vadförsäkringspremien skulle ha varit på en försäkringsmarknad därutrymmet hade funnits. Det visar sig då att det handlar om jämförelsevisblygsamma belopp, som på intet sätt förändrar bilden av kärnkraften somen billig och lönsam form av energiproduktion. I själva verket rymsen sådan, tänkt försäkringspremie om inom ramen för densärskilda produktionsskatt (2,/kWh) som staten redan tar ut påkärnkraftsproducerad el.Att en katastrof ytterst får återverkningar på hela samhället ligger ibegreppets natur. Det är inte unikt för kärnkraft, utan gäller även för t.ex.dammkatastrofer, stora oljeutsläpp, jordbävningar, översvämningar ochvulkanutbrott. Samma likheter föreligger i försäkringshänseende. Såledeskan inte exempelvis ägaren till en stor kraftverksdamm ansvarsförsäkra sigför varje tänkbar olycka och våra hemförsäkringsvillkor täcker heller inteskadorna till följd av ett dammbrott.Som princip bejakar en ordning där varje energislag så långtsom möjligt bär sina egna kostnader. I en fri ekonomi är prisbildningenviktig och dolda subventioner leder till att resurserna styrs fel. Det är därförbra om olika s.k. externa kostnader som kan uppstå vid produktionen av envara, t.ex. i form av miljöförstöring, också återspeglas i dess pris. Förenergiproduktion är en sådan internalisering av externa kostnader dockförenad med betydande värderingsproblem.Energikommissionen besökte under sitt arbete urangruvor i ochkunde på plats konstatera att det knappast föreligger någon skillnad imiljöpåverkan mellan uranbrytning och vilken annan gruvbrytning som helst.Men hur skall man värdera fossileldningens inverkan på jordens klimat? Hurskall man värdera förstörd fjällnatur efter älvdalar där vattenkraften byggsut?Trots dessa värderingsproblem har seriösa försök gjorts att uppskatta deexterna kostnaderna vid olika slag av elproduktion. Exempel på detta är Externe-projekt och den rapport som har tagits fram på uppdrag av det amerikanskaenergidepartementet. Trots att några kostnader för växthuseffekten inte hartagits med indikerar rapporterna genomgående mycket låga externakostnader för kärnkraftsproducerad el, i synnerhet i jämförelse medmotsvarande kostnader för olja, kol och bioenergi.10 Förslagen till omställningsprogram m.m.10.1 Ingen kraftfull satsningRegeringen föreslår ett nytt femårigt program med bidrag om 3 100 Mkrtill åtgärder för minskad elanvändning och investeringar i nyelproduktion. Vidare föreslås ett sjuårigt program med bidrag om 5 630Mkr till forskning och utveckling av ny teknik. Slutligen vill regeringenanvisa till en särskild Sydsverigedelegation och för attinrätta en ny energimyndighet. Totalt uppgår de av regeringen föreslagnakostnaderna därmed till . Förslagen är inte finansierade.I propositionen beskrivs de föreslagna omställningsprogrammen i närmastdramatiska ordalag. Genom "en kraftfull, långsiktig satsning på forskning,utveckling och demonstration av ny energiteknik" säger sig regeringen viljamanifestera sin ambition att ställa om till ett ekologisktföregångsland. Ett närmare studium ger dock vid handen att de föreslagnastödprogrammen i huvudsak innebär en upprepning av de program sominfördes genom energipolitiska uppgörelse och som gällt fram tillnu. I ekonomiska termer innebär regeringens "kraftfulla" politik en ökning avdet årliga stödet från till 1 424 Mkr.10.2 erfarenheter är nedslåendeDe hittillsvarande omställningsprogrammen har utvärderats vid ett flertaltillfällen, senast av (SOU 1995:139), avRiksrevisionsverket (RRV 1996:44) och av näringsutskottsarbetsgrupp för uppföljnings- och utvärderingsfrågor (1996/97:URD1).Dessa utvärderingar har påvisat allvarliga brister i deomställningsprogram som har löpt ut. Programmens struktur har idessa utvärderingar ansetts vara svåröverskådlig ochresultatuppföljningen bristfällig. Programmen har gripit in i varandra påett osystematiskt sätt, vilket försvårat möjligheterna att utvärderakostnadseffektiviteten i de enskilda programmen. Det har t.o.m. varitsvårt att följa vad som har satsats på olika energikällor och vad som harblivit resultatet därav.Det är svårt att se att propositionens förslag innebär någon förbättring i deavseenden som har kritiserats i nämnda - och andra - utvärderingar. Från-varon av nytänkande är påtaglig och ytterligare förlängning föreslås också avstödformer som regeringen själv påstår sig inse bör vara tidsbegränsade.I ett hänseende innebär regeringens förslag dock ett steg i rätt riktning. Iförhållande till omställningsprogram medför propositionen enförskjutning av tyngdpunkten från investeringsbidrag till forsknings- ochutvecklingsanslag. Det är bra. Det finns dock en tendens att överdrivaforskningens möjligheter på kort sikt. Forskning och utveckling är ett mycketlångsiktigt och tålamodsprövande arbete. Svensk energiforskning utgör enliten bråkdel i en global forskningsansträngning. Möjligheterna att åstad-komma de avgörande teknikgenombrotten är därför inte en funktion avantalet satsade miljarder i den svenska statsbudgeten.Vi beklagar att regeringen inte i samband med sina överväganden omforskningen har framlagt förslag om upphävande av det s.k. tankeförbudet ikärntekniklagen. Detta har varit ett samfällt krav frånModeraterna och liberalerna och det vann i Energikommissionenanslutning också från Miljöpartiet.Enligt vår mening finns det inte skäl att nu ta slutlig ställning till deföreslagna omställningsprogrammen. Den huvudsakliga anledningen är attregeringen helt har underlåtit att anvisa någon finansiering men även i övrigtger propositionen, som ovan sagts, ett mycket knapphändigt beslutsunderlag.10.3 Programmen för minskad elanvändningInom ramen för det nya femårsprogrammet föreslår regeringenförlängning med försämrade villkor av investeringsstöden tillbiokraftvärme, vindkraft och solvärme.Dessa stödformer blev föremål för allvarlig kritik i Energikommissionensslutbetänkande. När det gällde det förstnämnda stödet ansåg kommissionenatt "den direkta effekten av stödet, i form av ny biobränsleanvändning sominte skulle ha tillkommit utan stöd, är svår att uppskatta då biobränslen äventill följd av rådande beskattning har en mycket stark ställning ivärmeproduktionen. Investeringsstödet kan inte bedömas ha haft någonstörre effekt på den tekniska utvecklingen." Beträffande vindkraftenkonstaterade kommissionen att "investeringsstödet tycks inte ha bidragitpositivt till den tekniska utvecklingen" och för solvärmestödet konstateradesatt det "inte bidragit till någon minskning av produktionskostnaden".Enligt vår uppfattning har staten en roll att fylla när det gäller stöd tillforskning och teknisk utveckling. Däremot är det olyckligt med statligabidrag som tenderar att utgöra en löpande subvention till gammal, befintligteknik.Energikommissionen konstaterade att investeringsstöden riskerar attmotverka en naturlig prispress på marknaden och att de därför endast bör gesunder en övergångsperiod. Från detta bortser regeringen nu helt. Även ombidragsvillkoren försämras jämfört med vad som gällt tidigare utsträcksprogrammen nu . Dessutom föreslås ännu ett investerings-stöd, till utbyggnad av småskalig vattenkraft. Det är märkligt attregeringen på detta sätt vill subventionera en vattenkraftutbyggnad, somregelmässigt leder till konflikt med miljöintressena. I den mån småskaligavattenkraftprojekt kan realiseras utan påtaglig miljöpåverkan bör de kommatill stånd utan hjälp av subventioner från skattebetalarna.10.4 Orealistiska förhoppningar om minskad elförbrukningVidare knyter regeringen en fullständigt omotiverad förhoppning tillmöjligheterna att undvika en kärnkraftsavvecklings negativa effektergenom att minska elförbrukningen. Dels föreslås ett bidrag tillkonvertering av eluppvärmda småhus till annan uppvärmning, delsaviseras åtgärder mot användning av s.k. avkopplingsbara elpannor ifjärrvärmesystemen. Båda dessa förslag kommer att misslyckas.Det finns 590 000 småhus som uteslutande värms med el. Av dessahar 440 000 enbart direktverkande elvärme. Att bygga om ett sådant småhustill annan uppvärmningsform beräknas kosta . Omkostnaden antas uppgå till per småhus räcker hela konverte-ringsbidraget på till att ge 47 000 småhusägare 35 000 kronorvardera i bidrag. Den elbesparing som då uppstår är ca eller enbråkdel av elproduktionen i . En sådan, tänkt konverteringförutsätter dessutom att de berörda 47 000 hushållen är beredda att självaskjuta till vardera av sina surt förvärvade och hårt beskattadeförvärvsinkomster. Detta är givetvis helt orealistiskt.Inte heller åtgärden att hindra användningen av avkopplingsbara elpannor ifjärrvärmesystemen kommer att leda till en ökad hushållning med el. Snarareblir fallet det motsatta, eftersom elpannorna är viktiga från just resurs-hållningssynpunkt. De utnyttjas för att ta vara på det överskott avvattenkraft som alltid kommer att finnas under vissa år och perioder, främstvår och sommar. Hindras användningen av elpannorna blir resultatet ett ökatresursslöseri genom att överskottsvatten tappas förbi vattenkraftverken, utanatt energin tas till vara. Om elpannorna, genom ett formellt beslut ellergenom straffbeskattning, fasas ut ur fjärrvärmesystemen blir dessutomalternativet att i stället producera motsvarande energimängd genom förbrän-ning av främst olja. Därmed får åtgärden också negativa konsekvenser förvår miljö. Enligt vår uppfattning framstår den av regeringen föreslagnaåtgärden som grundad på direkt okunnighet om energisystemets funktions-sätt.10.5 Storskalig biobränsleanvändning?Att döma av propositionen hoppas regeringen att snabbt kunna få tillstånd en storskalig användning av biobränslen. Biobränsleanvändninghar också en stor fördel, eftersom den inte bidrar till växthuseffekten.Den koldioxid som frigörs vid förbränningen binds åter när grödan växerupp igen. Emellertid går det inte att blunda för att biobränslen kan ledatill utsläpp av cancerframkallande, polyaromatiska kolväten och andramiljö- och hälsoskadliga substanser.Om bioenergi motsvarande elproduktionen i skulle odlas iSydsverige skulle nästan hela åkerarealen i det nya län behöva tas ianspråk. Detta är naturligtvis orimligt. Därför talar man om ökad användningav hyggesrester och ökad exploatering av våra skogar. Farhågor har därförframförts om att den biologiska mångfalden i de svenska skogarna kommeratt hotas vid en forcerad, storskalig ökning av biobränsleanvändningen.Den snabbaste tillväxten av biomassa sker vid relativt låg ålder.Energiskogar avverkas därför med korta omloppstider till skillnad från dettraditionella skogsbruket. När allt mindre brännbart material lämnas kvarriskerar detta att leda till näringsbrist i markerna samt utarmning av antaletväxt- och djurarter. Många menar att få organismer i skogen i längdenklarar ett sådant skogsbruk.Moderaterna ser en ökad biobränsleanvändning som positiv. Vi haremellertid velat påtala att det inte finns några patentlösningar - alla slag avenergiproduktion har sina fördelar men också sina nackdelar. Vi anser därföratt regeringen bort redovisa en ordentlig miljökonsekvensbeskrivning av enstorskaligt ökad biobränsleanvändning.Biobränslen är ett bra alternativ för värmeproduktion men ett dåligtför elproduktion. Forskning och utveckling pågår därför kring en teknik medförgasning av biomassa i kombination med kraftvärme- eller kondens-produktion. Om regeringen nu lyckas att åstadkomma en snabb utbyggnad avden konventionella biokraftvärmen kommer detta att fylla fjärrvärmeunder-laget med sådana anläggningar. Regeringen riskerar därmed åstadkomma attdet inte kommer att finnas någon marknad för utprovning och prövning avförgasningstekniken om och när denna närmar sig kommersiell användbar-het.Överhuvudtaget riskerar regeringens kärnkraftsavvecklingspolitik attframtvinga storskaliga lösningar - det må sedan gälla i biobränsle-användningen eller i form av utbyggda fossilgasnät. Detta är olyckligt och vivill erinra om vad sakkunnige miljöexpert, professorArne , anförde i ett särskilt yttrande till kommissionens betänkande:"Om man tittar i backspegeln kan man konstatera att såväl den omställningsom resulterade i vattenkraftens utbyggnad som den som gav oss kärnkraftenresulterat i miljöeffekter och -problem, som vi bedömer som mycketmer allvarliga än vad de bedömdes vara vid omställningstidpunkten. "Professor slutsats blev "att med försiktighet och gradvisaförbättringar driva de energisystem vi har vidare i stället för att kraftfulltställa om till nya med delvis okända miljörisker, vore nog den klokastetillämpningen av miljövårdens försiktighetsprincip".10.6 EnergibeskattningenInte heller när det gäller energibeskattningen lägger regeringen framnågra konkreta förslag.Moderaterna anser för sin del att den viktigaste uppgiften på detta områdebör vara att få till stånd en ökad harmonisering av energibeskattningenmellan de nordiska länderna. Ökande skillnader och olika beskattnings-principer mellan länderna hotar effektiviteten på den gemensamma, nordiskaelmarknaden. Det innebär att de samlade produktionsresurserna utnyttjasmindre effektivt, vilket leder till samhällsekonomiska kostnader och en ökadmiljöpåverkan.Moderaterna anser att de särskilda produktionsskatterna på vattenkraft ochkärnkraft skall slopas. Endast miljöstyrande skatter och avgifter böranvändas i produktionsledet och den fiskala beskattningen bör ske ikonsumtionsledet.11 Staten intervenerar i onödan11.1 Ännu en myndighetPå förslag av en socialdemokratisk regering beslöt att 1991 slåsamman , och Styrelsen förteknisk utveckling till en ny central förvaltningsmyndighet, benämndNärings- och teknikutvecklingsverket (). ångrar signu en annan socialdemokratisk ministär och ämnar återupprättaEnergiverket i ny form.Några egentliga skäl för att bryta sönder redovisas inte ipropositionen. Det förefaller i stället som om åtgärden är ett självändamål.Detta framgår av att regeringen vill ha godkännande av den nyamyndigheten för att först därefter låta en särskild utredare komma medförslag om vilka uppgifter denna nya myndighet egentligen skall ha. Vi anseratt någon form av omvänt förfarande hade tett sig mer passande.När förslaget om en ny myndighet först framfördes av - med en om möjligt än mer knapphändig motivering -konstaterade i sitt remissvar att det varken framgick om deföreslagna myndighetsuppgifterna överhuvudtaget behövs eller varför de isådana fall inte skulle kunna fullgöras av . Några svar påStatskontorets frågor ges inte i propositionen.De statliga myndighetsinsatserna inom energipolitiken ställer krav påkompetens inte bara inom energiområdet, utan också när det gäller tekniskforskning, utveckling och demonstration, företagsutveckling och transport-frågor. Sådan kompetens finns samlad på NUTEK.Enligt vår uppfattning är det en helt onödig åtgärd att organisera en nymyndighet också av det skälet att energisektorn inte är betjänt av ökadpolitisk styrning. Som har redovisats krävs inga politiska beslut föratt säkerställa en långsiktig avveckling av kärnkraften. Förnyelsen ochomställningen av energisystemet gagnas bäst av stabila spelregler och ettminimum av politisering. Myndighetsuppgifterna på energiområdet kan ochbör även fortsättningsvis skötas av skadasSocialdemokraterna och de borgerliga partierna har - huvudsakligen isamförstånd - genomfört en bolagisering av och enavreglering av den svenska elmarknaden. Med energipropositionenbryter nu regeringen även detta samförstånd.Propositionen vill tilldela en otydlig "strategisk roll iomställningsarbetet" som regeringen vidtar åtgärder för attpolitisera företagets ledning. Detta innebär ett stort steg tillbaka.Förslaget visar enligt vår mening att energiuppgörelsens parter ännu intehar lyckats anpassa sig till de nya förutsättningar som gäller på enkonkurrensutsatt elmarknad. är ett strikt affärsmässigtbolag som deltar i konkurrensen på jämbördiga villkor med andra kraft-producenter.Under de fem år som har gått sedan bolagiseringen har ledninglyckats att etablera bolaget som en professionell, trovärdig och oberoendeaktör på kraftmarknaden. Alla de mål som satte upp vidbolagiseringen har uppfyllts. Förvaltningen av statens kapital har effektivi-serats till fromma för skattebetalarna. Verksamheten har rationaliserats tillfromma för kunderna och den har anpassats till den fortgående internation-aliseringen av elmarknaden. Betydande satsningar - mångmiljardbeloppunder - har gjorts på forskning och utveckling.Det är ingen tvekan om att en ökad politisk styrning skadar förtroendet förVattenfall. Bolagets fortsatta utveckling hämmas om politiska skäl läggerhinder i vägen för ett affärsmässigt agerande. En politisering riskerar ocksåatt snedvrida konkurrensen på elmarknaden. När staten bestämmerspelreglerna på en alltmer politiskt styrd energimarknad och ökarden politiska kontrollen över det största företaget på denna marknad uppståren skadlig intressesammanblandning. Risken är också överhängande förskadliga spridningseffekter d.v.s. att politiseringen skapar en generellosäkerhet om den roll som andra stora statliga företag spelar påkonkurrensutsatta marknader.Regeringen förefaller också att inse detta. Sålunda innehållerpropositionens motivtext ett antal lugnande plattityder om vikten avaffärsmässighet och om att den teknikutveckling som regeringen vill attVattenfall skall ägna sig åt redan ingår som en naturlig del i bolagetsaffärsstrategi. Trots dessa motstridiga och knapphändiga besked kvarstårfaktum att fortsättningsvis skall ses som ett politiskt verktyg förSocialdemokraternas, och energipolitik.Sammanfattningsvis anser vi att även fortsättningsvis skallbedriva sin verksamhet självständigt och på helt affärsmässiga grunder. Vianser också att ägandet i skall breddas.12 Den avgörande stora avvecklingskostnadenI denna motion har vi påtalat den totala frånvaron av konkreta besked iregeringens proposition. De energipolitiska programmen ärofinansierade. Besked om den framtida energibeskattningen saknas. Detfinns inga bedömningar av de samhällsekonomiska kostnader somoundvikligen kommer att uppstå när staten medvetet föröderproduktionsresurser som står till samhällets förfogande. Det finnsinte ens en antydan till beräkning av de direkta kostnader som kommeratt drabba den svenska statsbudgeten . Än mindre ges någrabesked till hushållen och industrin om vilka ytterligare bördor som är attvänta.Vi finner det fullständigt otillständigt att regeringen framlägger enproposition för i detta prematura skick. Vi är därtill övertygade omatt den faktiska bilden skulle ha blivit ofullständig, även om regeringenmäktat med att besvara de ovannämnda, grundläggande frågorna. Vårbedömning är nämligen att de största kostnaderna för regeringens extremaenergipolitik kommer att ligga på ett annat plan.Investerare inom och utom landet har under en följd av år förlitat sig på attsocialdemokratisk retorik är just retorik. När den socialdemokratiskapartikongressen 1996 uttalade att "enligt vår målsättning bör kärnkrafts-avvecklingen inledas ..." så torde flertalet utom-stående bedömare ha trott att rationalitet och saklighet skulleta överhanden. Under energiöverläggningarnas första fas uppmuntradesdessa iakttagare också av insiktsfulla uttalanden från landets näringsminister.Förhoppningarna kom sedermera på skam när samme näringsminister stegför steg kastade ut sina samtalspartner till dess att endast företrädare för degamla linje 3-partierna återstod.Ett stort antal av landets energiintensiva företag har inslag avutländskt ägande. Var företagen skall göra sina investeringar är inte givet påförhand. Alternativ till fortsatta investeringar i finns nästan alltid.Det är ett negativt budskap till dessa aktörer som regeringen nu sänder medsin energiuppgörelse. Styrelserna för landets elintensiva företag - och andrainvesterare - förväntade sig att få regeringens besked om de långsiktigaspelreglerna för att bedriva industriell verksamhet i vårt land. Sannoliktchockades de av beskedet att partikongressens beslut nu skall verkställas.I samma ögonblick som detta stod klart tvingades investerarna att ta restenav det socialdemokratiska kongressbeslutet på fullt allvar. Det går inte längreatt förlita sig på att retoriken bara är retorik. måste alla aktörer anpassasig också till kongressens besked om att "... därefter skall kärnkraftsav-vecklingen fortsätta i jämn takt".Om denna fortsatta, jämna avvecklingstakt ger regeringens propositionemellertid inga klara besked. Energiuppgörelsen är väsentligen en kortsiktigöverenskommelse om ofinansierade energianslag i statsbudgeten och om eneller två reaktorer i . För tiden utlovarregeringen ingenting annat än ett fortsatt partipolitiskt schackrande med nyaförhandlingar, utvärderingar, kontrollstationer och överläggningar.Därmed har regeringen skapat en bestående osäkerhet om vilka delångsiktiga förutsättningarna egentligen är för att bedriva industriellverksamhet i . Det kommer att kosta vårt land ett stort antal arbets-tillfällen. Häri ligger den riktigt stora kostnaden för regeringens ansvarslösaenergipolitik. 13 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag.