mot · GL02K715 · 1997-10-06 00:00:00 — diskuterades bland annat en övergång till majoritetsbeslut när det gäller skatter/avgifter på miljöområdet. anser att det är ett starkt svenskt miljöintresse att övergå till majoritetsbeslut för att få till stånd en gemensam minimiskattesats på koldioxidutsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . Eftersom redan har miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. De punktskatter som har harmoniserats inom EU har med gränshandel att göra. De skatter som har harmoniserats gäller för tobak, olja och alkoholprodukter. EU:s grundläggande principer är att produkterna ska beskattas där de konsumeras och att man ska underlätta fri rörlighet. Punktskatterna i EU:s medlemsländer har harmoniserats i mindre grad än mervärdesskatterna. Varje gång en medlemsstat höjer en viss punktskatt måste man beakta att produktion och skatteintäkter kan förloras till grannländer som har påfört en betydligt lägre skattesats. anser att punktskatter på alkohol och tobak ska höjas minst i takt med inflationen för att av folkhälsoskäl begränsa konsumtionen. Vid förhandlingen om medlemskap i fick , och en rättighet att ha mer restriktiva regler för införsel av bland annat alkoholdrycker än medlemsstaterna i övrigt. anser att ska hävda ett fortsatt undantag. Energi bör beläggas med full moms. Energibeskattningen ska utformas så att miljöbelastande energislag beskattas hårdast medan introduktionen av miljövänliga och förnybara energislag uppmuntras. En skatteväxling ska eftersträvas där skatten på arbete sänks som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser höjs. Inom EU:s medlemsstater som helhet har den direkta skattesatsen för lönearbetande arbetskraft ökat med ungefär en femtedel medan motsvarande indikator för andra produktionsfaktorer huvudsakligen egenanställd arbetskraft och kapital har minskat med mer än en tiondel. Det innebär att skattebördan har förskjutits mot det mindre rörliga beskattningsunderlaget arbetskraften så att det har varit möjligt att återvinna den skatt som förlorats genom urholkningen av de andra mer rörliga beskattningsunderlagen. Det finns skäl att sänka beskattningen på arbetskraft i syfte att främja sysselsättningen inom medlemsstaterna. Att reducera skattebördan för arbetskraften skulle i viss mån kunna vara självfinansierande. En höjd energibeskattning kan vara ett alternativ till att minska arbetskostnaderna, som det bidrar till en skatteväxling inom EU. har inom EU pågått ett arbete som syftar till gemensamma bestämmelser om en minimiskattesats för koldioxidutsläpp. har rådet uppmanat kommissionen att komma med ett nytt förslag på hur energi ska beskattas så att det bidrar till att minska utsläppet av koldioxid. driver kravet på att den ska verka för en europeisk miniminivå för koldioxidskatt. När det gäller EU:s jordbrukspolitik (CAP), som upptar cirka hälften av EU:s budget och motsvarar av gemenskapens BNP, måste man konstatera att stora ansträngningar har gjorts för att reformera detta politikområde. CAP-reform har inneburit viktiga neddragningar av överproduktionen och därmed av lagren. Reformen har skett genom en kraftig sänkning av interventionspriser samt en övergång till fast produktionsstöd i form av arealbidrag. Detta har skett på villkor att viss del av arealen lagts i träda. 5.6.1 Ekologiskt hållbart jordbruk Kommissionen har funnit att reformarbetet måste fortsätta och fördjupas. Det är framför allt den förestående utvidgningen av EU och det senaste som är orsak till fortsatta reformer. Med nuvarande regler måste antingen EU:s jordbruksbudget växa eller ersättningar minska när nya medlemsländer kommer in i EU. Eftersom många länder inte vill öka budgeten kommer det att bli reformer mot lägre ersättningar. GATT-avtalen resulterade i att EU:s gränsskydd ska pressas ner fram . anser att en fortsatt reformering av EU:s jordbrukspolitik utifrån CAP-reform bör eftersträvas, inte minst för att möta nya krav vid en utvidgning av unionen. Vi anser att jordbruksnäringen ska ses som en del av den inre marknaden, där konkurrens på lika ekonomiska villkor ska råda mellan de olika medlemsländerna. Målet måste vara att skapa ett ekologiskt hållbart jordbruk med ökad marknadsanpassning och höga hälsokrav på livsmedelsproduktionen. ska vara starkt pådrivande för ökade djurskyddskrav. stallmiljöer och en värdig behandling av djur i samband med transport och slakt borde enligt vara en självklarhet. Amsterdamfördraget går i rätt riktning eftersom beslut inom den inre marknaden och inom jordbruk, transport och forskning ska ta hänsyn till eventuella konsekvenser för djurens välmående. De nya teknologiska framstegen har i allt väsentligt gagnat mänskligheten. I takt med utvecklingen ställs mänskligheten dock inför ständigt nya etiska utmaningar som måste hanteras på bästa möjliga sätt. En öppen och fri marknad som den europeiska måste också regleras av en gemensam lagstiftning. För är det viktigt att denna lagstiftning säkrar en sådan hög etisk nivå att den bioteknologiska industrin och forskningen i alla lägen respekterar ett absolut människovärde och mänsklig värdighet. Patent på bioteknologiska uppfinningar har debatterats inom EU. På grund av olika etiska förhållningssätt svarar ministerrådet och kommissionen för en liberal linje och för en mera restriktiv linje. 5.7.1 Rör inte den genetiska arvsmassan Kommissionen lade fram ett reviderat direktivförslag som bygger på det tidigare direktivet såsom det utformades efter ändringar. röstade med vissa förbehåll för detta förslag, som i korthet går ut på att det nu ska bli möjligt att ta patent på gener, växter och djur samt vävnad och kroppsdelar från människor så länge som dessa är isolerade från den mänskliga kroppen. De enda levande organismer som utesluts från patent i direktivet är hela människor och människoembryon. ska ta ställning till förslaget . Det är uppfattning att måste utnyttja sin röst och stoppa förslaget innan det går tillbaka till parlamentet för slutligt godkännande. Vi anser att regeringen måste föra en restriktiv linje inom områden som rör förändringar av den genetiska arvsmassan. Det är oklart hur EU-direktivet ska relateras till den europeiska patentkonventionen. Formellt är det den sistnämnda som tillsammans med medlemsländernas egen lagstiftning styr patentområdet. Men styr också EU-lagarna medlemsländernas lagstiftning. Trots detta anser att ändringarna inte var tillräckliga och att direktivförslaget borde ha avvisats. 6 Andra pelaren: utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) 6.1 Freden viktigaste målet Som tidigare nämnts var det ursprungliga huvudmålet med det europeiska samarbetet att lägga grunden för en varaktig fred. Den målsättningen är lika aktuell , men för att den ska kunna tillgodoses även måste medlemsländerna verka för att EU effektivt kan företa aktiva säkerhetspolitiska åtgärder och bland annat fördjupa sin solidaritet med samt Öst- och . i och i de övriga medlemsländerna arbetar för att EU påskyndar sin utvidgning mot samt Öst- och . Det är en historisk uppgift att ta emot dessa länder i det europeiska samarbetet och på så sätt ena det som var uppdelat i öst och väst. Ett enat blir handlingskraftigt och en nyckelaktör i kampen för global fred och solidaritet. I väntan på en utvidgning måste EU även fördjupa sitt samarbete med dessa länder både politiskt och ekonomiskt så att de står väl förberedda den dag då deras medlemskap är klart. Detta är av mycket stort säkerhetspolitiskt intresse för och övriga . EU är världens största biståndsgivare och handelspartner till länderna i . målsättning att förbättra och förnya samarbetet för att bereda väg för en utvidgning av medlemskretsen uppnåddes bara delvis. Framför allt nådde man inte så långt som hade varit önskvärt beträffande institutionella frågor. Man räknar ändå med att starta utvidgningsprocessen . presenterade kommissionen dokumentet Agenda 2000, i vilket föreslås att förhandlingar ska inledas med sex medlemsländer i ett första skede , , , , och . Vi kristdemokrater har förespråkat att alla kandidatländer bör få starta förhandlingar . Förutom att vi anser att samtliga baltiska länder borde få starta anser vi att de länder som får vänta riskerar att tappa rytmen i den demokratiska och ekonomiska utveckling som inletts. Risken finns att de kandidatländer som förbigåtts av kommissionen tappar utländska investeringar. En annan risk är att politiska krafter som velat bromsa demokratiska och ekonomiska reformer får förnyad energi och motivation. 6.3 Gemensamma fredsoperationer och konflikthantering EU skulle kunna ha gjort mer för att förhindra kriget i Bosnien men vi får inte glömma att EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik är en ny företeelse och att EU vid tiden för krigets utbrott inte hade några formella strukturer för att kunna agera. Amsterdamfördraget har förbättrat förutsättningarna för att agera gemensamt. För det första har ett svensk-finskt initiativ fått gehör, vilket innebär att de så kallade Petersbergsuppgifterna (efter i där ett säkerhetspolitiskt toppmöte ägde rum ) skrivs in i det nya fördraget: humanitära insatser och räddningsinsatser, fredsbevarande insatser och insatser med stridskrafter vid krishantering inklusive fredsskapande åtgärder. (Artikel J7, § 2). Dessa uppgifter ger och övriga alliansfria länder en viktig plattform för deltagande i det gemensamma europeiska fredsarbetet. Det kan handla om allt från att upprätthålla en vapenvila till att bistå människor i nöd vid naturkatastrofer. Reformen är enligt en mycket stor framgång, eftersom EU:s främsta uppgift att främja fred och solidaritet inte längre bara gäller det egna territoriet utan blickarna vänds även utåt. För det andra skapas en enhet för planering och tidig varning som ska övervaka och analysera omvärldsutvecklingen inom områden som berör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Enheten ska utarbeta ett tidigt varningssystem som ska kunna signalera potentiella konflikter och politiska kriser i och dess närhet. Den ska dessutom skapa analysunderlag och ta fram långsiktiga strategier för utvecklingen av samarbetet. Att kunna avstyra konflikter innan de brutit ut innebär många räddade liv och innebär dessutom en ekonomisk besparing. Mot den bakgrunden är en analysenhet en säker investering som är mycket välkommen. För det tredje ändras beslutsreglerna inom GUSP. Inom utrikes- och säkerhetspolitiken fattas beslut om gemensamma strategier i princip med enhällighet. I Amsterdamfördraget införs dock möjligheten till ett så kallat konstruktivt avståndstagande. Ett medlemsland som inte kan acceptera att det omfattas av ett beslut kan välja att lägga ned sin röst och på så sätt slippa tillämpa beslutet utan att hindra övriga länder från att genomföra det. Landet är då inte heller skyldigt att bidra till finansieringen av de operationella utgifter som beslutet ger upphov till. Denna möjlighet ger ett effektivare beslutsfattande och innebär en vinst inte bara för de länder som vill ta beslut utan även för det land som väljer att stå utanför. Beslut om gemensamma åtgärder på grundval av en gemensam strategi samt beslut om genomförande av sådana åtgärder ska fattas med kvalificerad majoritet med undantag av frågor med militära eller försvarskonsekvenser. Dessa två förändringar är en rimlig utveckling med tanke på kommande utvidgningar som kan innebära en större risk att beslut blockeras och gör unionen handlingsförlamad. Dock kvarstår ytterst möjligheten för ett medlemsland att blockera beslut. Detta hävdar fortsatt nationell suveränitet och är därför rimligt. Ytterst beror effektiviteten i de nya beslutsformerna på i vilken grad möjligheten att blockera utnyttjas och hur ofta man i stället väljer att ta avstånd från ett beslut genom nedlagd röst. 6.4 Försvarssamarbete på mellanstatlig nivå anser att ett eventuellt europeiskt försvarssamarbete ska ske på mellanstatlig nivå. VEU-fördraget ska i sin nuvarande utformning inte integreras i och inget EU-medlemsland ska tvingas att åta sig förpliktelser om ömsesidigt försvarsbistånd. För att ge möjlighet för samtliga medlemsländer i EU att vara medlemmar i har föreslagit att bör ta initiativ till att utveckla en gren av VEU till fredsfrämjande operationer, katastrofhjälp och krishantering. EU:s och misslyckande under är ett tillräckligt bevis på att behöver en effektiv säkerhetsorganisation. anser att Amsterdamfördraget tar viktiga steg i denna riktning. En eventuell integration av VEU i EU skjuts och kräver ett beslut av medlemsländernas stats- och regeringschefer i . EU kommer i stället att anlita VEU framför allt för att utföra operationer enligt Petersbergsuppgifterna. Då VEU anlitas har alla medlemsländer i EU, inklusive icke medlemmar av VEU såsom , rätt att delta i insatserna och besluten. anser för övrigt att aktivt ska förhindra att EU disponerar gemensamma kärnvapen. vill att vapenexport begränsas till stabila demokratiska stater. Av denna anledning önskar att tar initiativ till att krigsmaterielförsäljningen från EU-länderna ges en annan inriktning än den nuvarande. Ett organiserat samarbete och specialisering på krigsmaterielområdet inom hela EU skulle kunna leda till att försäljningen begränsas till att främst gälla unionens medlemsländer och i andra hand övriga stabila demokratiska stater. anser att bör gå i täten för upprättandet av en uppförandekod för europeisk vapenexport. Det finns gott hopp om att få gehör för ett sådant initiativ. , som tar över ordförandeskapet i EU den 1/1 1998 har genom sin utrikesminister redan signalerat att man tänker föreslå en sådan kod. Utrikesministern har redan inbjudit att dela initiativet med . EU:s biståndspolitik står inte i konflikt med den svenska utan utgör ett värdefullt komplement. Som fullvärdig medlem finns det också flera möjligheter att påverka EU:s biståndsarbete. skulle här kunna hålla en hög profil. Vår trovärdighet har dock kraftigt naggats i kanten sedan vi från våra förhandlingar med EU fram till dagsläget har sänkt biståndsanslaget som låg av BNI till ett belopp som motsvarar . har därmed försuttit en unik chans att tillsammans med bland annat påverka de andra medlemsländerna till en höjning av EU:s biståndsanslag. Vem lyssnar på uppmaningar till förnyade insatser till förmån för tredje världen när uppmanaren själv drastiskt sänker ambitionerna? har i sin motion med anledning av regeringens budgetproposition (1997/98:1) redogjort för en plan, med tillhörande finansiering, för att höja biståndets andel av BNI . Först när vi påbörjar denna plan kan aktivt påverka medlemsländerna att höja EU:s biståndsanslag. Vi anser för övrigt att tiden är mogen att se över formerna för EU-biståndet. Framför allt är det för en översyn av samarbetet med , och Stilla Havsregionen inom . Nära hälften av det totala EU-biståndet betalas ut till länder i dessa regioner. Kommissionen har analyserat samarbetet i en grönbok om relationerna mellan EU och AVS-länderna vilket öppnar för en ny debatt om hur samarbetet kan effektiviseras och hur biståndsresurserna kan fördelas bättre. Vi kristdemokrater anser att verksamheten i högre grad bör koncentreras på de allra fattigaste länderna i dessa regioner. 7 Tredje pelaren: inrikes och rättsligt samarbete anser att bland annat asyl-, viserings-, invandringspolitik och gränskontroller är viktiga gränsöverskridande politikområden. Stora delar av EU:s juridiska och inrikespolitiska samarbete borde därför genomgå en harmonisering och en integrering in i gemenskapspelaren. I Amsterdamfördraget har lagts fast ett tidsperspektiv för att besluta om de åtgärder som rör just asyl, skydd för flyktingar, ansvarsfördelning, invandring, olaglig invandring samt rättigheter för tredjelandsmedborgare som lagligt vistas i EU. Detta är ett steg i rätt riktning. Vidare borde beslut i större omfattning fattas med kvalificerad majoritet. Detta innebär bland annat att dessa områden skulle placeras under parlamentets politiska kontroll och domstolens juridiska kontroll. På en punkt innebär det nya fördraget ett allvarligt bakslag för asylpolitiken. lyckades få igenom ett protokoll som begränsar möjligheterna för en medborgare i ett EU-land att söka asyl i ett annat EU-land. Det står i strid med flyktingkonvention som ska garantera obegränsad tillgång till asylansökan. och Amnesty kritiserar skarpt protokollet och hävdar att dessa begränsningar kan leda till att även andra länder tar efter. För övrigt anser vi kristdemokrater att en eventuell framtida gemensam flyktingpolitik som upprättar minimiregler aldrig får accepteras av om den hindrar oss från en generös nationell hållning till flyktingmottagandet. Med den reservationen anser vi att det är bra att samarbetsinitiativ tas inom asylpolitiken. Det är viktigt att samtliga EU-länder tar sitt ansvar i fördelningen av flyktingströmmar. Medlemsländernas legitima rätt att värna territoriell suveränitet, integritet och medborgarnas säkerhet måste skyddas. Med utvidgningen blir det ännu viktigare att ett långtgående samarbete finns på plats och fungerar effektivt. Dels blir unionens yttre gränser betydligt längre, dels är det ett faktum att illegal handel i stor utsträckning transiterar genom Öst- och . Medborgarnas trygghet är direkt beroende av kampen mot kriminalitet. Drogtrafik, människohandel och andra brott som hotar medborgarnas säkerhet måste prioriteras högt. Det är därför olyckligt att Amsterdamfördraget innebär att polis- och straffrättsligt samarbete förblir mellanstatligt eftersom de nya befogenheter EU ges då blir otillräckliga. Det finns dock vissa positiva aspekter: konventioner inom den tredje pelaren kan träda i kraft redan när hälften av medlemsländerna antagit dem, vilket ökar effektiviteten i vad som redan nu är ett användbart instrument. Dessutom är Europol ett viktigt tillskott för polissamarbetet. 7.2 Utveckla Europol till en effektiv enhet I denna anda ska Europol utvecklas till en effektiv enhet för europeisk bekämpning av internationell kriminalitet. Europol ska inom dessa områden åtnjuta väldefinierade operationella befogenheter; tillslag i medlemsländerna ska till exempel göras under ledning av nationella polisstyrkor. Riktlinjerna för Europols kriminalregister bör utformas med respekt för den enskildes integritet. anser att det behövs en europeisk ramlagstiftning för brott mot europeisk lag som möjliggör tydliga och enhetliga straff för lika brott i samtliga medlemsländer. Åtgärder för att stävja fusk som försämrar unionens finanser ska prioriteras. EU ska ha makt att utdöma straff till de medlemsländer som illegalt använder sig av EU:s gemensamma ekonomiska medel. EU ska även ha makt att verkställa de utdömda straffen/sanktionerna. 7.3 Den fria rörligheten inom EU Principen om den fria rörligheten för personer finns inskriven i . Den utgör en av de så kallade fyra friheterna och är en del av regelverket för den inre marknaden. Fri rörlighet och öppenhet knyter människor och länder närmare varandra. Kulturellt utbyte lägger grunden för förtroendefulla relationer. Att bryta ned hinder för öppenhet och frihet är ett angeläget arbete. I samband med förhandlingarna om medlemskap i unionen förklarade och de andra regeringspartierna att vi önskade medverka till att förverkliga den fria rörligheten för personer. gjorde vi, liksom även och , två förbehåll. För det första skulle personkontrollerna vid de inre gränserna avvecklas först när verkningsfulla kompensatoriska åtgärder var på plats. var mycket angelägna att hitta alternativa metoder för att hejda kriminell verksamhet vid gränsen. Det andra villkoret var att den nordiska passfriheten skulle bevaras vilket i praktiken skulle leda till att nordiska icke-EU-medlemsländer skulle bli associerade medlemmar i det så kallade . och efter förhandlingar med formaliserades villkoren för ett svenskt medlemskap i i enlighet med de önskemål som presenterade under medlemskapsförhandlingarna. I samband med en debatt i förde fram allvarlig kritik på två viktiga punkter. De kompensatoriska åtgärderna inom EU (bland annat Europol och ett europeiskt informationssystem om kriminella) var inte färdigutvecklade. Dessutom hade den socialdemokratiska regeringen tillsammans med drivit igenom en minskning av 750 heltidstjänster inom tullen. anser att neddragningen av gränskontrollresurserna har gjorts alldeles för tidigt och därmed i onödan öppnat för olika former av kriminell verksamhet. Detta bör åtgärdas genom ökade resurser för svensk tull. Den fria rörligheten av varor behöver kompletteras med ett allt starkare konsumentskydd och en höjd kvalitetsstandard på de varor som kommer att säljas över hela . Med hänvisning till nationella krav på skydd för hälsa, miljö och säkerhet bör enskilda länder kunna tillämpa strängare produktkrav. medlemskap i innebär att vi nu fullt ut kan medverka i och påverka utvecklingen av konsumentpolitiken i . Dessutom kan vi vara med och utforma de gemenskapsregler som är av betydelse från konsumentskyddssynpunkt. Som medlem i EU bör arbeta för att viljeinriktningen att uppnå en hög konsumentskyddsnivå också förverkligas. Amsterdamfördraget ger EU bättre möjligheter att vidta åtgärder för att skydda konsumenternas intressen. Konsumentskyddet ska fortsättningsvis integreras i övrig EU-politik. Två huvudgrupper av konsumentskydd kan urskiljas: dels de som gäller produktsäkerhet och produktutformning, dels sådana som gäller konsumenternas ekonomiska och rättsliga intressen. Vad gäller den andra typen av konsumentskydd kan enskilda länder gå betydligt längre i skydd av sina medborgare, än vad EU rekommenderar. Konsumentinformationen är fortfarande otillräcklig. bör verka för att konsumenterna ska kunna ställa krav på uttömmande märkning som anger innehåll, produktionssätt, ursprungsland med mera. Speciellt gäller det livsmedel, läkemedel och hushållskemikalier. 7.5 Kampen mot narkotika har högsta prioritet i har visat prov på ett stort engagemang i kampen mot alla tendenser till liberaliseringar av narkotikapolitiken. Mellan en uppgiven liberaliseringspolitik och en offensiv bekämpningsfilosofi finns det inte något utrymme för kompromisser. Sådana kompromisser orsakar bara förlust av mödosamt erhållna landvinningar i kampen mot narkotika. har pekat på att efterfrågan på narkotika varierar kraftigt beroende på en mängd variabler där en av de viktigaste är den grundläggande attityden i samhället. Ett offensivt och kollektivt nej till narkotika från skolor, familjer, läkare och politiker leder till färre narkomaner. Däremot leder lättillgänglighet av narkotika till ett snabbt stigande antal missbrukare. 7.6 Den svenska alkoholpolitiken och EU Under medlemskapsförhandlingar med EU var som ett av regeringspartierna, pådrivande för att få ett förhandlingsresultat som möjliggjorde en fortsatt restriktiv alkoholpolitik. Resultatet blev att Systembolaget fick vara kvar som enda tillåten detaljhandelsförsäljare och att de nya resebestämmelserna innebar en begränsad ökning av den ranson alkoholhaltiga drycker som resenärer fick ta in i . Med det färdiga resultatet ansåg att det fanns rimliga möjligheter att även i fortsättningen bedriva en meningsfull restriktiv alkoholpolitik. Läget förmörkas dock av att regeringen, bland annat på grund av omfattande neddragningar av tullpersonalen, har tappat kontrollen över gränserna. Det har bland annat medfört en omfattande smuggling av illegal alkohol. har bekräftat att beslutet att avskaffa taxfreeförsäljningen inom flyget och på färjor 1999 ligger fast. Medlemsländernas regeringar uppmanas att börja förberedelserna för att upphöra med den tullfria försäljningen. uppmanar den att fullfölja sin del av avtalet. 8 Generella och institutionella frågor vill att EU ska få klara kompetensområden inom vilka unionen ska agera med sedvanlig respekt för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatliga principer och marknadsekonomi. EU bör också erhålla egen juridisk internationell identitet.