ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Bo228 · 1997-10-06 00:00:00 — En ny grön stad 1 En snabb teknik- och materialutveckling har alltfler ekologiska byggexperiment sett dagens ljus. Alltifrån mindre förändringar i bostadshusen till hela ekokvarter och ekobyar. Människor söker sig tillbaka till rena och naturliga material och använder sig av de förnybara energialternativen i form av jord-, berg- och havsvärme, solvärme med solfångare, vindkraft och solceller. Man försöker sluta kretsloppen genom att kompostera och använda torra (multrumsmodeller) eller urinseparerade toalettsystem och för att kunna återföra näringsämnena till jorden. Teknikutvecklingen inom byggbranschen går mycket snabbt och alltfler materialtillverkare väljer bort de sämre alternativen. är kvaliteterna för ett hälsoriktigt och ekologiskt anpassat byggande av stort konkurrensvärde. Olika statliga stöd och bidrag har parallellt utvecklats och den svenska forskningen har steg för steg kunnat flytta fram positionerna. 2 Dags för ett helskaleförsök Det socialt och ekologiskt hållbara samhället, som är ett samhälle för barnen, har också blivit målsättningen för regeringens politik än så länge mer som en vision. För att mer handfast sätta planerna i verket och få möjlighet att praktisera den kunskap som ackumulerats genom alla experiment och försök, är det att genomföra ett helskaleförsök i form av en grön stad, byggd för framtiden och med alla nyvunna kunskaper om vad som är hållbart ur ett socialt, ekologiskt och ekonomiskt perspektiv. 3 Hållbara och kretsloppsbaserade system Det handlar om att bygga en stad för ett begränsat antal invånare, säg högst 25 000, med en kretsloppsbaserad infrastruktur, där försiktighets- och substitutionsprinciperna är ledande. Staden skall byggas så ekologiskt rätt som möjligt från början, med utrymme att kunna förbättras med nya kunskaper, och placeras så att invånarna har tillgång till odlingsbar mark, att transporterna inte medför giftiga utsläpp och att energi-användningen minimeras. Tanken på en grön stad har funnits i många arkitekters huvuden och det finns redan många idéer om hur en sådan stad skulle kunna se ut. 4 Utlys en tävling och sätt i gång Med tanke på att byggmarknaden i stort sett står stilla och utsikterna inte är så ljusa, kunde ett stort projekt som det här skapa en nytändning inom branschen. En utlyst tävling skulle förmodligen få många stadsplanerare, arkitekter och byggingenjörer att utveckla spännande varianter på det sociala, hälsoriktiga och ekologiska temat. Detta kunde också vara en utmaning för kommunerna när det gäller var staden skulle placeras. Projektet skulle rikta världens alla samhällsbyggarögon mot och också snart generera liknande byggprojekt runt om i andra länder. Det finns en del försök åt det här hållet, men än är förmodligen inget helt omsatt i praktiken. Här kan alla idéer och erfarenheter av det lokala Agenda 21-arbetet få möjligheter att realiseras. Uppdraget kunde genomföras via i samarbete med andra myndigheter, t ex , , kulturinstitutioner m.fl. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna att bygga en grön stad på en lämplig plats i .
mot · GL02Bo232 · 1997-10-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till nybyggnation under anslaget E 5, att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 18 enligt uppställning: Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Summa för utgiftsområdet:
mot · GL02Bo301 · 1997-10-06 00:00:00 — har under präglats av en kraftig befolknings- och bebyggelseexpansion. har folkmängden ökat , vilket är mer än något annat län kan redovisa. Denna utveckling har allmänt sett varit positiv för länet men har lett till att exploateringstrycket varit högre i än på andra håll. Detta ställer i sin tur höga krav på en välavvägd och framsynt samhällsplanering. Trots att numera är ett medelstort län i befolkningshänseende behandlas länet som ett smålän när det gäller tilldelning av förvaltningsanslag. F.n. är det bara fyra län som har mindre ramanslag än i . I befolkningshänseende finns det däremot tio län som är mindre än . För län som är ett av de län som har mindre ramanslag än , gäller att anslaget nedjusterats eftersom arbetsuppgifter och medel avseende regional utveckling förts över till . Annars skulle även i haft ett högre ramanslag än i . Utslaget per länsinvånare har dock län fortfarande ett högre anslag än . I syfte att åstadkomma en resursfördelning som ger ökad likvärdighet i förutsättningarna att bedriva verksamheten i olika län beslutade regeringen att göra en omfördelning av ramanslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. Till grund för regeringens beslut låg en inom Statskontoret gjord utredning där hänsyn tagits till faktorerna folkmängd, landyta och antal kommuner inom respektive län. Genom regeringens beslut har ingångsvärdena för länsstyrelsernas förvaltningsanslag års budgetarbete justerats. För i innebär detta att ingångsvärdet höjts med . Trots detta består betydande skevheter när det gäller anslagsfördelningen mellan länsstyrelserna. I tabellen jämförs ramanslagen mellan några länsstyrelser i län med ungefär lika stor folkmängd. Bef.ökning i % 19701996 Tabellen visar att de snabbast växande länen och är missgynnade när det gäller resurstilldelning. De besparingar som genomförts och som även kommer att genomföras 1998 slår särskilt hårt mot de länsstyrelser som redan är missgynnade i anslagshänseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en ytterligare omfördelning av länsstyrelseanslaget genomförs, så att verksamhetsförutsättningarna i olika län blir mer rättvisa.
mot · GL02Bo302 · 1997-10-06 00:00:00 — har tillsammans med haft en kraftig befolknings- och bebyggelseexpansion. Befolkningen har ökat i vilket är mer än något annat län kan redovisa. Denna utveckling har naturligtvis varit positiv för länet men ställer också krav på en väl avvägd och framsynt samhällsplanering. Vi kan konstatera att vid resursfördelningen till länen så behandlas medelstora län fortfarande som ett smålän. Det är bara fyra län som har ett lägre anslag än . Befolkningsmässigt är det tio län som har mindre befolkning än . har regeringen beslutat att ramanslagen till länsstyrelserna skall omfördelas efter en utredning av Statskontoret. Genom regeringens beslut har ingångsvärdena justerats. Trots detta består de stora skevheterna mellan de olika länsstyrelserna. De växande länen och får en medelstilldelning som motsvarar 199 respektive per invånare. Det finns inget annat län /invånare och det finns län med /invånare. Det visar att de snabbast växande länen är missgynnade. Dessutom kommer de besparingar som genomförts att slå hårdare mot de län som redan är missgynnade vid fördelningen. De har redan vidtagit de möjliga besparingarna i sin organisation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i att ytterligare omfördelning av länsstyrelseanslaget genomförs, så att verksamhetsförutsättningarna i olika län blir mer rättvisa.
mot · GL02Bo303 · 1997-10-06 00:00:00 — Landets nuvarande länsgränser innebär på flera ställen en nackdel för utvecklingen i området. Det kan gälla såväl näringslivets struktur som medborgarnas berättigade krav på offentlig service i allmänhet och kvalificerad sjukvård i synnerhet. Om de som bor i ett område i första hand förlägger sina inköp i annat län visar detta att länsgränsen upplevs fel. Ett område som ur dessa synvinklar kan anse sig tillhöra fel län är . ligger i landskapet men tillhör administrativt . Anledningen är historisk. Gruvdriften i behövde försörjning med bl.a. ved från ett område inom nuvarande . Kulturellt, näringsgeografiskt och arbetsmarknadsmässigt tillhör kommunen och . Huvudkommunikationslederna går mot och det är dit man arbetspendlar eller där man skaffar sig högre utbildning. Även kyrkligt tillhör kommunen ärkestiftet. Kommunen ämnar genomföra en folkomröstning om länstillhörighet och vi anser att riksdag och regering skall låta den folkliga viljan få utslag, dvs att om en majoritet av kommuns innevånare vill byta länstillhörighet så skall regeringen skyndsamt möjliggöra detta byte. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att resultatet av folkomröstningen i skall tillmätas avgörande betydelse för beslut om länstillhörigheten för .
mot · GL02Bo304 · 1997-10-06 00:00:00 — Statliga myndigheter på länsnivå Det pågår en omfattande omorganisation av statliga myndigheter som påverkar arbetet på länsnivå. , kronofogdemyndigheten, åklagarväsendet, polis, tullen och domstolsväsendet är några exempel på myndigheter vilka är eller kommer att vara föremål för genomgripande förändringar. Tyvärr leder förändringarna ofta till att de olika myndigheterna bygger nya regioner i vilka de har olika sätes- och centralorter. Att indelningen varierar mellan myndigheterna innebär problem. Möjligheterna till samordning försvåras. Detta i då bättre samordning mellan myndigheter efterfrågas. Krav som särskilt gäller åklagar-, skatte- och kronofogdemyndigheterna. Regeringen har tidigare betonat sina högt ställda förväntningar på myndigheterna när det gäller kampen mot ekonomisk brottslighet. Redan nu finns det bland myndigheter som har som arbetsområde en uppsjö av olika lösningar. Tullen har som sätesort, är sätesort för kronofogdemyndigheten. Polisen har en regionindelning, åklagarmyndigheten en annan. För skattemyndigheten diskuteras som sätesort. planerar en annan typ av storregion med som centralort. I skrivelser från bl.a. revisorer har påpekats nackdelarna med den obefintliga samordningen. Att myndigheterna omorganiseras är nödvändigt, men valet av lösningar riskerar att äventyra de samordningsmöjligheter som finns mellan myndigheterna. Det rimliga är att statliga myndigheter organiseras efter samma geografiska indelning. Jag anser att därför skall ge regeringen i uppdrag att se över hur omorganisationen av statliga myndigheter sker. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisation av statliga myndigheter.
mot · GL02Bo305 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt riksdagsbeslut bildar f.d. och f.d. län ett nytt län, län. Vissa komplikationer har uppstått i statsbidragsberäkningarna för det nya länet. När det gäller kostnadsutjämningen mellan kommuner och landsting förändras enligt nuvarande system utfallet avseende kollektivtrafiken. Vad detta beträffar krävs ett beslut om att man kan göra territoriella förändringar och ändå bibehålla dagens beräkningsmodell. Vad beträffar inkomstutjämningen är den enda skillnaden mot dagens utjämning att de länsvisa skattesatserna för kommuner respektive landsting förändras. Det är dock en fråga om hur dessa ska beräknas. De generella statsbidragen påverkas inte av den territoriella förändringen men väl av förändringar i införandereglerna. Hur dessa skall behandlas i beräkningarna är också ett frågetecken. Regeringen bör med anledning av de oklarheter som ovan beskrivits skyndsamt göra en översyn för att anpassa nuvarande statsbidragsregler till det nya Skånelänet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn för att anpassa nuvarande statsbidragsregler till det nya Skånelänet.
mot · GL02Bo402 · 1997-10-06 00:00:00 — Jordförvärvslagstiftningen har gamla anor. Den första lagen kom och nuvarande version är . Mål för nuvarande lag liksom dess föregångare är att begränsa juridiska personers förvärv, att främja bosättning och sysselsättning och att förbättra fastighetsstrukturen. Enligt förarbetena till jordförvärvslagen (prop. 1990/91:155 s. 34 f) är avsikten med bestämmelserna om juridiska personers förvärvsrätt att bibehålla balansen mellan olika ägarkategorier. Om vi ska kunna behålla en levande landsbygd med öppna landskap är detta av stor betydelse för att främja sysselsättning och bosättning på landsbygden. Lagens nuvarande regler om begränsningar i juridiska personers rätt att förvärva skog är dock inte tillräckliga för att motverka förskjutningar mot en ökad andel bolagsägd skogsmark. För att balansen mellan olika ägarkategorier skall kunna upprätthållas bör lagen och tillämpningsanvisningarna ändras så att juridiska personer (t.ex. skogsbolag) i princip endast skall kunna få tillstånd att förvärva privat mark när det inte finns någon intresserad privat köpare. Även kravet på att juridiska personer skall lämna s.k. kompensationsmark bör ändras så att sådan mark i princip alltid skall lämnas när en juridisk person köper upp privatägd mark och att den mark som köps upp och den som lämnas i kompensation måste vara belägen inom samma geografiska område. För att kompensationskravets efterlevnad skall kunna följas upp måste tidsintervallet mellan förvärvet och avyttringen av kompensationsmarken vara kort och den tillståndsgivande myndigheten åläggas att föra register över de köp och försäljningar av skogsmark som juridiska personer gör. Med föreslagna ändringar bör balansen mellan enskilt ägd mark och den som skogsbolag och andra juridiska personer äger kunna upprätthållas bättre som bosättning, sysselsättning och fastighetsstruktur på landsbygden främjas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordförvärvslagen och dess tillämpning.
mot · GL02Bo403 · 1997-10-06 00:00:00 — Ökat inflytande för innehavare av bostadsrätter Från får en hyresvärd genomföra standardhöjande ombyggnader i en bostad bara om berörd hyresgäst godkänner det. För ombyggnad av gemensamma utrymmen krävs att en majoritet av hyresgästerna lämnar sitt godkännande. Om hyresgästerna säger nej kan hyresvärden gå vidare och få frågan prövad hos hyresnämnden som kan godkänna renoveringen om hyresvärden har beaktansvärda intressen och om det inte är oskäligt mot hyresgästen från det objektiva hyresgästinflytandet. Lagen gäller bara för hyresrätter. För bostadsrätter finns inte samma lagstadgade rätt till inflytande. I bostadsrätten är det majoriteten i bostadsrättsföreningens styrelse som avgör vilka ombyggnader som skall göras även inom respektive bostad. Bostadsrättsinnehavaren har därefter bara att underkasta sig beslutet. Det förutsätts att man som medlem i en bostadsrättsförening genom sin medverkan vid val av styrelse har anförtrott denna typ av avgöranden till styrelsen och att denna på bästa sätt värnar även den enskilde medlemmens intressen. Då och då förekommer det likväl att en styrelse i en bostadsrättsförening kör över enskilda bostadsrättsinnehavare och mot deras vilja genomför omfattande och standardhöjande åtgärder i bostaden som de sedan själva får betala. Trots att bostadsrätten traditionellt ansetts vara en mer demokratisk boendeform, har man här således i praktiken mindre inflytande över den egna bostaden än vad som gäller i hyresrätter. Detta är inte rimligt. En lagändring bör därför ske på så vis att det inflytande som gäller för hyresgäster vid standardhöjande åtgärder också skall gälla för bostadsrättsinnehavare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring i enlighet med vad som anförts motionen.
mot · GL02Bo405 · 1997-10-06 00:00:00 — Genom lagstiftning om omarrondering har samhället markerat att det är viktigt med en bra ägostruktur för att få bästa möjliga utbyte av den resurs som skogs- och jordbruksmark utgör. Gällande lagstiftning bygger på att det är markinnehavets storlek som är utslagsgivande vid initieringen av omarrenderingsförrättning. Detta förfarande innebär stora svårigheter att få acceptans för åtgärden. Vad som krävs är en modernisering av lagstiftningen som bygger på demokratiskt mer acceptabla principer och att nya kriterier tillförs som ligger bättre i linje med den allmänna opinionen och med synen på resursanvändningen i övrigt i samhället. De nya kriterierna bör ta hänsyn till de kulturella faktorer som avspeglas i den gamla arronderingen, och som på ett väl avvägt sätt bör skyddas och bevaras i strategiskt väl valda och skyddade områden. Eftersom markanvändningen i hög grad styrs av hur ägandet är strukturerat är det en förutsättning för en god landskapsvård att ägandet är utformat på ett sådant sätt att det står i samklang med naturhänsynen. Kultur- och naturvärdena kommer allt mer i fokus i såväl skogs- som jordbruk. Dessa värden är viktiga inslag vid upprättandet av skogsbruksplaner. Värdefulla kulturmiljöer och by- och ägostrukturer riskerar att spolieras vid förrättningar som har som enda syfte att optimera avkastningen. Därför är det viktigt att den lagstiftning som styr fastighetsbildningen harmoniseras med inriktningen av övrigt samhällsplaneringsarbete. En reformering av fastighetsbildningslagstiftningen skulle kunna innebära att ett tilltänkt omarronderingsområde skulle kunna analyseras och struktureras ur kultur- och naturvårdssynpunkt och avgränsningar skulle kunna göras för att ta tillvara dessa aspekter. Dessutom skulle en demokratisering av processen i den meningen att principen en man en röst, som är en naturlig utgångspunkt i ett modernt samhälle, får större genomslag avsevärt öka markägarnas benägenhet att stödja ett förändringsarbete. En annan viktig aspekt som skulle kunna implementeras är markägarens plikt att vårda kulturlandskapet och att hålla det tillgängligt. Vi motionärer vill föreslå en översyn av fastighetsbildningslagen för att tillgodose ovan nämnda intressen och för att få en lagstiftning som är i samklang med de strävanden till en helhetssyn som präglar övrigt planeringsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av fastighetsbildningslagen.
mot · GL02Bo501 · 1997-10-06 00:00:00 — Kärnkraftsbeslutet får inte innebära att vi skövlar våra värdefullaste naturområden genom att uppföra groteska och föga energieffektiva vindmölleparker. Det är därför nödvändigt att omgående utreda vilka naturområden som av riksintresse måste skyddas från sådana etableringar. Exempelvis är de fria horisonterna längs kusterna vid , , Österlenkusten, Falsterbonäset, Kullen och omistliga värden att bevara för kommande generationer, medan t.ex. vikar i kan exploateras utan lika vittgående konsekvenser. Det är därför angeläget att utreda vilka naturintressen som omgående måste skyddas från denna typ av miljöförstöring. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam utredning av vilka naturområden som av riksintresse måste skyddas från vindmölleparker i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Bo503 · 1997-10-06 00:00:00 — Fri etablering av handel Regeringen återställde föregående riksdagsår kommunernas möjlighet att via detaljplaner reglera var och vilken handel som skall få förekomma i kommunen. Det har kommit att försvåra etablering för nya aktörer inom framför allt lågprishandeln. Detta leder till sämre konkurrens och dyrare varor för konsumenterna. Socialdemokraterna lever i den gamla tron att alla problem löses bäst genom politisk planering. , , skulle kommunala varuförsörjningsplaner skapa en för konsumenterna lämplig butiksstruktur. Då var stormarknader och bensinstationer verksamheter som genom att sälja livsmedel förstörde en lämplig samhällsutveckling. Den ordning som gällde ledde till att kommuners redan starka handelskedjor genom effektivt lobbyarbete kunde utestänga nya konkurrenter. Det gynnade den redan etablerade handeln och missgynnade butiker med annorlunda koncept, framför allt lågprisbutiker. Det var konsumenterna som blev de stora förlorarna när konkurrensen inte tilläts fungera. En ytterligare effekt av det byråkratiska planerandet i de kommunala varuförsörjningsplanerna var köpslåendet om kvadratmeter i nya butikslägen. Om fått 750 nya kvadratmeter butiksyta skulle ICA ha lika många. Skulle en butik flyttas fick det nya butiksläget inte tillåta alltför stor ökning av butiksytan. Det var omsorgen om de gamla strukturerna som satt i högsätet, inte viljan att tillåta det nydanande och kreativa. Rätten och möjligheten för kommunerna att reglera handelsändamålet har lett till en återgång till godtycke och skönsmässiga bedömningar. Konkurrensen inom handeln bör underlättas, inte begränsas. Konsumenternas möjlighet att genom egna val styra handelns utveckling bör stärkas, inte försvagas. Kommunernas rätt att reglera handelsändamålet i detaljplan bör därför avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handelsändamålet i detaljplaner.
mot · GL02Bo505 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt förvaltningslagen och får ett beslut att anta detaljplan överklagas av dem som beslutet angår, nämligen sakägare, bostadsrättshavare, hyresgäster och boende samt hyresgästorganisation, om de skriftligen har lämnat synpunkter i ärendet som inte blivit tillgodosedda. Det har gått (PBL) trädde i kraft och det vore önskvärt med en utvärdering av de konsekvenser som utvidgningen av besvärsrätten medförde. Det är kanske nu möjligt att inte ha någon begränsning i besvärsrätten för att garantera medborgarna inflytande. Det finns en annan aspekt på den begränsning i besvärsrätten som råder. På landsbygden finns ofta ingen aktiv hyresgästorganisation som kan tillvarata bybornas intressen. En motsvarande organisation som ofta har stor kännedom om bygdens historia och gamla byggnader är hembygdsföreningarna, som om inte obegränsad besvärsrätt införs borde ges samma rätt att överklaga som hyresgästorganisation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överklagande av detaljplaner.
mot · GL02Bo511 · 1997-10-06 00:00:00 — Alla handikappade människor får bostadsanpassningsbidrag från sina kommuner för att kunna bo kvar i sin bostad. En människa som blir elöverkänslig får inga som helst bidrag. Vad de elöverkänsliga fått erfara är att det är den egna plånboken som avgör om man kan tillfriskna så mycket att det går att leva ett någorlunda normalt liv. Undersökningar som () har gjort visar att de allra flesta mår bättre efter en elsanering av bostaden. Det är mycket viktigt för en elöverkänslig att de platser som man vistas på är bra ur elsynpunkt. Många av de elöverkänsliga har med egna pengar elsanerat sina bostäder och mår då bättre. Ett flertal har också arbetsgivare som elsanerat arbetsplatsen, vilket gör att yrkeslivet kan fungera. Många kan också arbeta med LCD-bildskärmar, som är byggda på tekniken med flytande kristaller. Trots att elöverkänsligheten är ett relativt nytt handikapp finns det ganska bra tekniska lösningar. Erfarenheterna från genomförda elsaneringar är i de allra flesta fall goda. Låt det inte bli så att de komplicerade elsaneringsfall som visas via medierna hindrar övriga elöverkänsliga att få den hjälp som behövs. Det borde i dagens vara en självklarhet för varje människa med elöverkänslighet att kunna få en bostad som man kan vistas i. Både och har redovisat positiva resultat från elsaneringar. Det är av största vikt att de väldokumenterade elsaneringar som gjorts och de bra tekniska lösningar som finns blir ett fortsatt led i en intensifierad forskning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bostadsanpassningsbidrag till elöverkänsliga. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om intensifierad forskning avseende elsaneringar.