ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sk630 · 1997-10-06 00:00:00 — Allt fler personer arbetar på annan ort än hemorten. Rörlighet på arbetsmarknaden, som ökar den enskilde arbetssökandes möjligheter att få ett arbete, bör uppmuntras och inte hindras. Ett arbete utanför hemorten är för många den enda vägen att slippa arbetslöshet. För många människor är möjligheten att kunna arbeta på annan ort en förutsättning för att ha ett arbete överhuvudtaget. kan villkoret för den andra parten i hushållet att slippa bli arbetslös vara, att han/hon fortsatt arbetar kvar på hemorten. Det blir allt vanligare att en part tvingas söka arbete på annan ort, medan familjen bor kvar på den ursprungliga hemorten, där den andra parten har sitt arbete. En person, som arbetar på annan ort än hemorten och därför varit tvungen att skaffa sig ännu en bostad, får enligt gällande regler dra av kostnader för dubbel bosättning . Därefter upphör denna avdragsrätt. Denna begränsning i avdragsrätten rimmar dåligt med de nya förhållanden som gäller på arbetsmarknaden . Dubbla boendekostnader utan avdragsrätt blir alltför tungt att bära för den enskilda hushållsekonomin. Den beskrivna situationen gäller för allt fler boende i glesbygd. En av parterna i familjen, för vilken det inte finns något arbete i närheten av bostaden, får ett arbete inom exempelvis och tvingas att bo på arbetsorten. rör det sig om ett mer kvalificerat arbete än det som partnern har på hemorten. Om familjen av ekonomiska skäl tvingas att välja, ligger det nära till hands att det blir storstan och det mer kvalificerade arbetet som vinner i dragkampen om bostadsort. Följden blir fortsatt avfolkning av glesbygden. Det är orimligt att människor, som har arbete, av skattefinansiella skäl tvingas in i en situation där de samlade boendekostnaderna försätter ett samboende par i en situation där man tvingas välja en bostadsort. Var man än väljer att bo, riskerar den ena parten att bli arbetslös, med alla de nackdelar det medför för den enskilde. Dessutom innebär varje ny arbetslös en stor samhällskostnad. En förutsättning för att åstadkomma en mer rörlig arbetsmarknad är en anpassning av skattelagstiftningen. Skattemässiga hinder för enskilda människors möjligheter att arbeta där arbete finns att tillgå, och bo där man vill bo, måste undanröjas. Avfolkningen av landsbygden skall inte påskyndas genom felaktiga skatteregler. Nya förhållanden på arbetsmarknaden kräver förändringar i skattelagstiftningen. Begränsningen till i avdragsrätten för dubbelt boende rimmar dåligt med de nya förhållanden som gäller på dagens och framtidens arbetsmarknad. Denna begränsning bör därför avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att treårsgränsen för avdragsrätt för dubbelt boende avskaffas i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk631 · 1997-10-06 00:00:00 — Förmögenhetsskatt för gifta par och sambor Gifta par utsätts för en djup orättvisa beträffande förmögenhetsbeskattningen jämfört med sammanboende par som valt att inte ingå äktenskap. Par i samboförhållande får göra var sitt grundavdrag på , eller tillsammans . Gifta par sambeskattas och tillåts därigenom endast göra ett gemensamt grundavdrag på . Denna orättfärdighet är ett gammalt problem för många gifta makar, men har i och med de kraftigt höjda fastighetstaxeringsvärdena aktualiserats för många som inte tidigare konfronterats med det. har tidigare genom olika åtgärder strävat att likställa äktenskap och samboförhållanden, men på just detta område finns det uppenbarligen en motvilja att ändra reglerna för att jämställa dessa båda samlevnadsformer. Den socialdemokratiska förmögenhetsbeskattningen uppmuntrar till särboende och motverkar att människor ingår äktenskap. Därigenom motverkar man också den trygghet som ligger i den fasta familjebildning som äktenskapet utgör. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att gifta par och sambor likställs i förmögenhetsskattehänseende.
mot · GL02Sk632 · 1997-10-06 00:00:00 — Förmögenhetsskatten bör avskaffas möjligt. beslutade på regeringens förslag om en avveckling av förmögenhetsskatten , men förslaget drogs genom krisuppgörelserna med socialdemokraterna tillbaka . har fattat nytt beslut om förmögenhetsskatten. Det är dock angeläget att på nytt realisera ursprungsförslaget om ett avskaffande av förmögenhetsskatten. I avvaktan på detta finns det dock all anledning att ta itu med den orättvisa som består i att makar sambeskattas i förmögenhetshänseende. Detta innebär bl a att ett gift par utan att erlägga förmögenhetsskatt tillåts inneha en förmögenhet på , medan ett par i samboförhållande utan skatteplikt tillåts inneha en dubbelt så stor förmögenhet eller . Detta är orimligt, förlegat, ologiskt och ett hån mot äktenskapet. Sambeskattningen av förmögenhet måste avskaffas med det snaraste. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om avskaffad sambeskattning av förmögenhet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk633 · 1997-10-06 00:00:00 — I fastighetstaxeringen belönas energibesparande åtgärder med extra poäng och därmed högre fastighetsskatt. Sålunda ger installation av värmepump, även sådan som är kombinerad med annan värmekälla, t ex biobränslepanna, tre poäng. Byte av gamla fönster till isolerglasfönster renderar också tre poäng. Annat konventionellt uppvärmningssystem, t ex direktverkande el, kostar endast två poäng. Detta ger naturligtvis helt fel signaler till fastighetsägarna om ambitionen från samhällets sida är att sänka energiförbrukningen i landet. Då bör investeringar som leder till energibesparing premieras eller i skattesammanhang åtminstone vara neutrala. De bör definitivt inte beskattas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i värderingsunderlaget för fastighetstaxeringen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk634 · 1997-10-06 00:00:00 — Lågbeskattad dieselolja i motorredskap Det svenska kravet på användning av högbeskattad dieselolja i arbetsfordon som används i jordbruk, skogsbruk, industri och andra kommersiella verksamheter innebär en kraftig och omotiverad fördyring för dessa verksamheter. Trots att det rör sig om arbetsfordon som används i produktion utanför det allmänna vägnätet belastas de med samma skatter som de fordon som använder vägnätet fullt ut. Den svenska trafikbeskattningen av arbetsfordon har inte någon motsvarighet inom EU. Flertalet EU-länder har i likhet med inte något krav på användning av högbeskattad olja i motorredskap, jordbrukstraktorer etc. föreskriver endast att högbeskattad olja skall användas i vägtrafik. Beslut har fattats om ett gemensamt system för märkning av lågbeskattad olja. Även enligt detta direktiv begränsar sig kravet på användning av den högbeskattade oljan till fordon som är avsedda för vägtrafik. arbetar med att ta fram ett lämpligt märkämne. Enligt vår mening bör bränsle för arbetsredskap i beskattas på samma sätt som i flertalet övriga EU-länder. De svenska företagen skall inte behöva konkurrera på villkor som på denna punkt är väsentligt sämre än de som gäller för företag inom övriga EU-länder. Svenska företag som använder maskiner i sin verksamhet skall inte behöva köra in i och tanka för att på det sättet få tillgång till bränsle på samma villkor som de finska företagarna. Skatter som snedvrider konkurrensen gentemot omvärlden och bidrar till ökad gränshandel är inte förenliga med ett bra företagarklimat och medför att arbetstillfällen försvinner från vårt land. Grunden för den konkurrenssnedvridning som de svenska företagarna utsätts för är i första hand att i motsats till övriga EU-länder trafikbeskattar motorredskap, jordbrukstraktorer och andra fordon som främst används utanför vägnätet. Det skulle vara ett framsteg för EU om upphörde med sin extrabeskattning av motorredskapen och anslöt sig till vad som gäller inom andra länder. Enligt vår mening bör ett första steg nu vara att trafikbeskattningen av arbetsredskap slopas. Införandet av ett gemensamt märkningssystem leder till en ökad harmonisering på detta område. Härigenom minskar möjligheter att upprätthålla en skattenivå på det lågbeskattade området som väsentligt avviker från vad som gäller i andra länder. På detta sätt kan en ytterligare harmonisering av företagens konkurrensvillkor på detta område uppnås. Vi föreslår att trafikbeskattningen av dieselbränsle för motorredskap slopas fr.o.m. . Regeringen bör härvid överväga om förslaget kan utformas på ett sådant sätt att stimulansen för användning av den bästa miljöklassade dieseloljan bibehålls. Möjligheten att uppställa ett krav på att den grönfärgade olja som används i denna typ av fordon skall vara miljöklass 1 bör undersökas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lågbeskattad dieselolja skall tillåtas i motorredskap för industrier och kommersiell verksamhet.
mot · GL02Sk637 · 1997-10-06 00:00:00 — Ett stort antal motioner från flera partiers företrädare har ställt krav på att svenska yrkesfiskare skall ges liknande konkurrensvillkor som yrkesfiskare i främst och , där yrkesfiskarna har rätt att göra ett särskilt skatteavdrag. har genom ett flertal uttalanden ställt sig bakom att de svenska yrkesfiskarnas konkurrenssituation skall ses över. Vid skatteutskottets (1996/97: SkU 13) senaste behandling av ett antal motioner om införande av ett skatteavdrag för de svenska yrkesfiskarna liknande det i , gjorde ett enigt skatteutskott ett tillkännagivande till regeringen om att slutföra beredningen om yrkesfiskarnas konkurrensförhållanden och därefter återkomma till med förslag som tillgodoser motionärernas krav på konkurrensneutralitet. En enig riksdag gjorde ett tillkännagivande om de svenska yrkesfiskarnas konkurrenssituaion. Motionärerna anser det vara både ett anständighetskrav och en skyldighet för regeringen att följa beslut och lägga fram ett förslag om skatteavdrag för yrkesfiskare. Naturligt vore att utforma förslaget så att det i allt väsentligt överensstämmer med det av godkända förslaget för danska yrkesfiskare. Ett förslag skulle kunna ges följande utformning: Punkt 29 av anvisningarna till kommunalskattelagen (1928:370) ändras till följande: Yrkesfiskare som innehar yrkesfiskarelicens har rätt att göra avdrag för påbörjad fiskedag vid fångsttur om minst tolv timmars varaktighet. Med fiskedag avses . Avdrag medges med ett belopp som per fiskedag uppgår till av det för beskattningsåret gällande basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avdrag kan maximalt medges . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra kommunalskattelagen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk640 · 1997-10-06 00:00:00 — Fastigehtsskatt för utländska medborgare Alla svenska medborgare betalar fastighetsskatt. Men den stadigt växande gruppen utländska medborgare som köper en fastighet i är i praktiken undantagna från den skyldigheten. Av rättviseskäl är det stötande att en svensk medborgare ska betala fastighetsskatt medan hans granne från till exempel eller slipper göra det. Självklart ska också de betala fastighetsskatt på samma sätt som svenska medborgare. För att rätta till detta missförhållande behövs därför en översyn av reglerna och hur de ska kunna tillämpas för att få praktisk effekt på fastighetsbeskattningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna för fastighetsbeskattningen.
mot · GL02Sk641 · 1997-10-06 00:00:00 — Lokalt inflytande vid fastighetstaxering Vår svenska skärgård är unik och en värdefull nationell tillgång. Vikten av att ha en levande skärgård finns det en bred enighet om. Levande skärgård förutsätter att det finns permanentboende. Fastighetstaxeringen har under en lång följd av år förts fram som ett av de största problemen för skärgården. Nuvarande fastighetstaxering får orimliga konsekvenser för fastboende i skärgården. Höga taxeringsvärden innebär högre fastighetsskatt, ökad förmögenhet/högre förmögenhetsskatt och begränsar också skärgårdsbornas möjligheter att få rimliga boendekostnader. fanns lokala fastighetstaxeringsnämnder. I dessa nämnder fanns människor som väl kände förhållandena på varje ort och i skärgården. Värdefull kunskap försvann när dessa taxeringsnämnder togs bort. Detta har blivit till men för människorna, för samhället. Vi menar därför att man bör återinföra någon form av organisation som ökar den lokala kännedomen, det lokala inflytandet över fastighetstaxeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det lokala inflytandet vid fastighetstaxeringen.
mot · GL02Sk642 · 1997-10-06 00:00:00 — Vår svenska skärgård är en omistlig del av det svenska landskapet, det är alla överens om. Men tyvärr börjar det bli mycket svårt för dem som inte är mycket köpstarka att kunna bosätta sig bl a i den bohuslänska skärgården. Inköpspriserna drivs upp till orimligheter i de attraktiva områdena. Vi vill framhålla att det bara är en del av kustsamhällena som är eftertraktade för sommarboende och det är i dessa delar som fastighetspriserna drivits upp till fantasinivåer. Hela den bofasta befolkningen drabbas av dramatiskt höjda taxeringsvärden, även i de delar av samhället som inte är lika attraktiva och där det inte går att sälja hus. Många äldre människor får svårt att klara sina boendekostnader med den nya fastighetsskatten. De regler som gäller för taxeringsvärden tar bara hänsyn till genomförda försäljningar i kommunen. Vi anser att en översyn av reglerna för att räkna ut taxeringsvärdet av fastigheter behövs. fanns lokala fastighetstaxeringsnämnder där ledamöterna var väl förtrogna med förhållandena i sin kommun och vi förordar att fastighetstaxeringsförfarandet åter ges en lokal förankring genom någon form av lokala taxeringsnämnder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokal förankring av fastighetstaxeringen.
mot · GL02Sk643 · 1997-10-06 00:00:00 — Momsbefriad byggnation för ideella föreningar En av faktorerna bakom det svenska idrottsundret är tillgången till många och bra anläggningar och lokaler. framhålls ofta som världens anläggningstätaste land när det gäller idrottslokaler och fritidsanläggningar. En stor del av dessa anläggningar ägs och drivs av våra ideella idrottsföreningar med stöd av kommunala investerings- och driftsbidrag. I takt med allt kärvare ekonomi har ett flertal kommuner tvingats överföra ännu fler av tidigare kommunalägda anläggningar till föreningslivet. På grund av den kommunala ekonomin börjar många av dessa anläggningar, inte minst byggnadsbeståndet, bli slitna och därför krävs det nu av föreningslivet att man, delvis med ideella krafter, kan svara för en upprustning av dessa anläggningar. Detta skulle dels medföra ett flertal nya idrotts- och fritidsanläggningar byggda i föreningsregi, dels skulle en upprustning av det nuvarande anläggningsbeståndet ske betydligt snabbare än vad som annars skulle bli fallet. En viktig aspekt är också att detta skulle skapa nya arbetstillfällen för ett stort antal byggnadsarbetare över hela landet. Förutsättningarna för en momsbefrielse bör därför utredas närmare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna för en momsbefrielse av byggnation för ideella föreningar.
mot · GL02Sk644 · 1997-10-06 00:00:00 — Mervärdesskatt för vissa företag Vad behöver är många nya privata företag. För att åstadkomma detta krävs en politik som gynnar uppkomsten av företag och som ger befintliga företag möjlighet att växa. Eftersom det inte tillkommit några nya arbetstillfällen netto inom den privata sektorn är det viktigt att inrikta politiska beslut på att detta sker nu och . En ny bransch inom miljöområdet är så kallade sopvaruhus. Det är företag som tar tillvara grovsopor som går att återanvända. De tar inte bara emot begagnade varor; de tar emot alla sopor, sorterar bort sådant som är oanvändbart i fraktioner och säljer vidare vad som kan återbrukas. Där de är etablerade minskar sopmängden med i genomsnitt . Betalningen för varorna utgör företagens enda inkomster. Sopvaruhus är arbetsintensiva. av kostnaderna utgörs av löner. Utöver lönekostnader med arbetsgivaravgifter är medvärdesskatten en stor kostnad. Begagnade varor och sopor är nämligen momspliktiga, men eftersom man inte har några varuinköp utan bygger på affärsidén att ta emot folks sopor har man ingen ingående moms att dra av från den utgående momsen på det man säljer. Sopvaruhuset i har en omsättning på och man betalar i mervärdesskatt. Man har verksamhet förutom i även i och . I varje kommun där man är etablerad räknar man med att anställa två personer. Om man kunnat dra av momsen hade man anställt ytterligare två personer i . Sopvaruhus skapar gröna jobb och det finns dessutom en marknad för verksamheten i hela landet. Kostnaderna för löner och mervärdesskatt är emellertid orimligt höga och hotar dessa företags fortlevnad. Lönekostnader med arbetsgivaravgifter är höga men gemensamma med övriga företag. Mervärdesskatten däremot slår extra hårt mot dessa företag av skäl som visats ovan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ändring av reglerna för inbetalning av mervärdesskatt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk646 · 1997-10-06 00:00:00 — Jämkning av avdrag för ingående mervärdesskatt Som ett led i anpassningen till vad som gäller inom EU infördes särskilda regler om jämkning av ingående mervärdesskatt hänförlig till förvärv och import av investeringsvaror. Jämkning skall ske om användningen ändras eller om avyttring sker. Jämkningsskyldighet föreligger för fastigheter . Med förvärv av fastighet jämställs förvärv av tjänster som avser ny-, till- eller ombyggnad av fastighet. Jämkningen innebär att den ingående mervärdesskatten som avdragits skall betalas tillbaka till staten. Köparen får som huvudregel inte avdrag såsom ingående mervärdesskatt för motsvarande belopp. I den mån hela verksamheten överlåts skall köparen överta säljarens rättigheter och skyldigheter när det gäller jämkning. Bestämmelserna leder till att onödiga negativa effekter uppkommer. Jag skall i det följande visa på ett antal exempel. En lantbrukare har uppfört ett svinstall och avyttrar fastigheten inom sexårsfristen, men behåller driften, blir återbetalningsskyldig för den del av den ingående mervärdesskatten som avser svinstallet. Jämkningsskyldigheten trappas visserligen ned under sexårsfristen. Köparen av fastigheten får inte avdrag för motsvarande ingående mervärdesskatt. Driften på fastigheten kommer därför att belastas med denna mervärdesskatt, vilket strider mot mervärdesskattesystemet. Dotterbolaget i en koncern har uppfört en industrifastighet. Dotterbolaget säljs därefter till en annan koncern. I nästa steg ska själva fastigheten säljas vidare. Det kan bli näst intill omöjligt eftersom mervärdesskatten skall betalas tillbaka till staten av dotterbolaget inkluderande även mervärdesskatt från tiden då dotterbolaget fanns i den ursprungliga koncernen. En näringsidkare med en nyuppförd fabriksfastighet avyttrar av olika ekonomiska skäl sin fabriksfastighet för att upprätta ett hyresavtal med den nya ägaren och tvingas då att återbetala mervärdesskatten. I har problemet undvikits genom att det i lagstiftningen har intagits en bestämmelse om att vid försäljning av fastighet kan jämkning underlåtas i den omfattning som köparen övertager jämkningsskyldigheten. För undvikande av en felaktig beskattning bör motsvarande danska bestämmelse införas i den svenska lagstiftningen. Det leder till att onödiga begränsningar kan undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att jämkning kan underlåtas vid försäljning av fastighet i den omfattning som köparen övertar jämkningsskyldigheten i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk648 · 1997-10-06 00:00:00 — Avdrag för rån- och stöldförlust vid momsredovisning Genom att i prop. 1996/97:154 föreslå avdrag vid inkomstbeskattningen för förluster av kontanter vid rån och stöld har det tagits ett steg i rätt riktning. Däremot medges inte sådan korrigering vid deklaration till mervärdesskatt. För den företagare som drabbas av rån och stöld framstår det som inkonsekvens och ovilligt att begränsa avdragsrätten till inkomstbeskattningen. Det kan inte vara rimligt att den drabbade skall betala mervärdesskatt på det förlorade beloppet. Den förlust det handlar om har samma karaktär som kundförluster. Nuvarande regler medger att den skattskyldige får minska beskattningsunderlaget för mervärdesskatten med ett belopp som motsvaras av kundförlusterna. Det sunda förnuftet och känslan för rättvisa och konsekvens säger att motsvarande reduktion måste kunna göras för förlust av kontanta medel vid rån och stöld. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en ändring av beskattningsunderlaget vid redovisning av mervärdesskatt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk652 · 1997-10-06 00:00:00 — Skäl mot införande av båtskatt är ett av världens båttätaste länder. För många är båten och det friluftsliv och den gemenskap båten ger möjlighet till en ovärderlig livskvalitetsfråga. Två miljoner svenskar ägnar sig åt aktivt båtliv i någon form. En majoritet av svenska folket, fem miljoner svenskar, åker med en fritidsbåt minst en gång per säsong. Av 1 500 fritidshamnar är 480 permanenta gästhamnar. Statistikuppgifterna styrker det faktum de allra flesta kan hålla med om båtliv är en väsentlig del av svenskarnas yrkes- och fritidsliv. Enligt uppgift finns nu åter tankar på att införa båtskatt i . När den socialdemokratiska regeringen föreslog införandet av ett obligatoriskt fritidsbåtsregister avvisades detta förslag av bl a . Mycket talade för att den registrering som enligt beslutet gjordes var en förberedelse för införande av någon form av båtskatt. Dessbättre genomfördes aldrig dessa planer. Därför är det nu illavarslande att Socialdemokraterna återigen för fram tankarna på en båtskatt. Ofta bygger resonemangen för införandet av båtskatt på två missuppfattningar. Det ena är att båtägare skulle vara mer välbeställda än andra och att det därmed skulle vara mer politiskt acceptabelt att införa en extra beskattning för just denna grupp. Det finns inga belägg för att ett sådant resonemang stämmer. Tvärtom är båtlivet ofta den enda fritidsform som många svenska familjer har råd med, eftersom andra fritidsverksamheter kostar alltför mycket. Därmed inte sagt att båtliv skulle vara en särskilt gynnad fritidsform. Underhåll, drivmedelskostnader, båtplats etc är för många dryga kostnader . Många båtägare bidrar redan i mycket stor utsträckning till omfattande skatteintäkter, inte minst genom skatter och moms på drivmedel. Dessutom bidrar fritidsbåtarna till att glesbygd i kust- och sjöland får välbehövliga kundtillskott under främst sommarmånaderna. Inte sällan är detta en direkt förutsättning för att kunna upprätthålla en acceptabel servicenivå på glesbefolkade platser . För det andra hävdas ibland att båtägare skulle vara särskilt gynnade eftersom ägare av fritidshus bl a betalar fastighetsskatt. Enligt min uppfattning haltar en sådan logik. Det borde inte anses vara en politisk naturlag att all egendom beskattas. För övrigt är ju båtar inköpta för beskattade inkomster. Om det ändå skulle finnas ett slags rättviseargument vore det ju lika naturligt att se över hur beskattningen av fritidshus kan minskas. Många skäl talar alltså för att vi inte bör införa någon form av båtskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skäl mot införande av en särskild båtskatt.