mot · GL02Sk841 · 1997-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 3 och uppbörd Regeringen föreslår i budgeten att skattemyndigheterna ska spara ytterligare . Utöver denna besparing ska skatteförvaltningen spara i enlighet med vad som sades i vårpropositionen. Det föreslagna anslaget är ca mindre än vad de beräknas ha använt . Visserligen fanns det 1995/96 ett anslagssparande på ca , men dessa pengar kommer att förbrukas snabbt eftersom avvecklingen av personal är kostsam om den ska skötas med visst socialt hänsynstagande. Larmrapporter har duggat tätt . Vissa skattemyndigheter hinner inte granska avdrag . Detta är naturligtvis inte en acceptabel situation. De ständiga neddragningarna och omorganisationerna har drabbat verksamheten hårt och det kan ifrågasättas om beskattningseffektiviteten är särskilt hög. Som läget är för tillfället verkar det som om all kraft går åt för att göra deklarationerna klarmarkerade så att slutskattesedlarna kan komma ut . När det gäller deklarationstidpunkter så återkommer vi i en separat motion till det problemet. När det gäller de föreslagna skattebrottsenheterna säger regeringen i budgetpropositionen att det redan nu bör påpekas att de resursramar som avses gälla för skatteförvaltningen inte medger att skattebrottsenheterna inrättas såvida man inte på något sätt frigör resurser utan att inkräkta på utrymmet för övrig operativ verksamhet. Genom den föreslagna indelningen i regioner skapas enligt regeringens bedömning det resursmässiga utrymme som krävs. tror inte det. Det är intressant att konstatera att regeringen har uppfattningen att lönerna genomsnittligt är lägre i den operativa verksamheten än i den administrativa. Om regeringen gjorde ett nedslag i verkligheten skulle man kunna konstatera att de administrativa rutinerna till stor del utförs av s.k. baspersonal med låga löner. I den operativa verksamheten har genomsnittslönerna stigit i takt med uppsägning av just baspersonal. har man rekryterat personal med högre utbildning och med krav på högre löner. Det är en aning förvånande att regeringen inte noterat denna utveckling. Påståendet att omorganisationen skulle ge ett inte oväsentligt bidrag när det gäller att klara av beslutade besparingar utan att den operativa verksamheten tar skada får helt stå för regeringens uppfattning. delar inte den uppfattningen. tror inte heller att en ökad centralisering och större enheter kommer att vara positivt för effektiviteten. Vad skattemyndigheterna framför allt behöver är en period av lugn, utan ständiga organisationsförändringar. Man kan undra om regeringen inte har dragit några slutsatser av de ständiga, misslyckade organisationsförändringarna som skett inom skattemyndigheterna . säger nej till den föreslagna regionaliseringen, men anser att det är viktigt att det tillförs resurser så att skattebrottsenheterna kan komma igång. Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. Sammanlagt anvisar till skattemyndigheterna utöver regeringens förslag . noterar med viss förvåning utvecklingen i det nya storlänet, . Regeringen gav genom medlaren vissa löften, bl.a. utlovades att skulle bli sätesort för länsskattemyndigheten. går regeringen ifrån det löftet och menar att bör bli sätesort för länsskattemyndigheten. Regeringens ställningstagande har resulterat i kritik från där man uppfattat det tidigare löftet som bindande. Regeringen skriver att man avser att uppdra åt RSV att lokalisera verksamheten på sådant sätt att i vart fall motsvarande effekt på sysselsättningen i uppnås som en förläggning dit av myndighetens ledning. Enligt bedömning kan en ledningsfunktion inte ersättas av att man tillför motsvarande antal tjänster. Det torde stå helt klart att 15 administrativa tjänster inte är fullgod ersättning för 15 tjänster på ledningsfunktionsnivå. Man talar också om att t.ex. löpande administration och IT-stöd skall förläggas till . läser vi att RSV ämnar lägga ut dataverksamheten på privata marknaden. anser att regeringen skall hålla löftet att tillföra kvalificerade tjänster till . Om regeringen inte anser att man kan stå fast vid tidigare utfästelser bör detta ske på annat sätt. Detta innebär att i ett sådant fall skall tillföras annan motsvarande myndighetsfunktion såväl vad gäller antal som kvalifikationsnivå. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. EU-medlemskapet innebar att arbetssituation förändrades. Bl.a. minskade arbetsvolymerna beträffande klarering av gods och transporter. Detta fick till följd att regeringen föreslog kraftigt sänkta anslag. Med hjälp av fick man också en majoritet för denna politik i . Det har sedan visat sig att neddragningarna inom tullen har fått mycket negativa konsekvenser. Neddragningen skulle mötas med kompensatoriska åtgärder. hävdade att det skulle ta upp till för att dessa kompensatoriska åtgärder skulle kunna kompensera neddragningarna. Utvecklingen har inte inneburit att vi har anledning att ändra vår uppfattning. Vi anvisar därför utöver vad regeringen föreslagit . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den föreslagna regionaliseringen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om länsskattemyndigheten i , att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 3 och uppbörd enligt uppställning: Summa för utgiftsområdet: