mot · GL02Jo244 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningJordbruket ger genom sin produktion livsmedel, bioenergioch andra råvaror. Dessutom skapar ett livskraftigt jordbrukett öppet och levande kulturlandskap. I är cirka 9procent av arealen odlad . Motsvarande andel imånga andra europeiska länder är . Den lågaandelen odlad mark i gör att ytterligare nedlagdjordbruksmark får konsekvenser förlandskapsbilden och kulturmiljön. Det öppna landskapet ären omistlig del av Sverige.Jordbruket är av avgörande betydelse för sysselsättningen i stora delar avlandet Primärproduktionen i jordbruket, förädling och försörjningsindustrier,är ofta basen för ekonomin i många kommuner. Det är Centerpartietsuppfattning att livsmedelsproduktionen ska bidra till en uthållig tillväxt ochökad sysselsättning. Att jordbruket är en framtidsnäring och att svensklivsmedelsindustri är världsledande har varit medvetet ommycket . Det är bra att även andra nu tycks ha insett det. måsteagera så att denna position kan bibehållas och förstärkas.JordbruksadministrationenDen svenska administrationen av EU:s gemensammajordbrukspolitik måste vara utformad så att den medverkartill att uppfylla EU:s och mål om ett bärkraftigt ocheffektivt jordbruk, biologisk mångfald, bibehålletkulturlandskap och regional utveckling. Det är av nationelltintresse att administrationen bidrar till att svenskt jordbrukkan få det stöd som det är berättigat till. Administrationenska inte orsaka onödiga kostnader, vare sig internt ellerexternt hos t.ex. jordbrukarna. Enkelhet måste vara målet iutformningen av administrationen.Ett stort antal myndigheter är på olika sätt involverade i administrationenav den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är samtliga länsstyrelser,och . Dessutom har även och visst ansvar för dessa frågor. Det är viktigt för allaberörda parter, såväl för jordbrukarna som för myndigheterna och EU:sinstitutioner, med en tydlig rollfördelning. Det måste vara lätt att identifieravem som har ansvar för vilken del av processen.Regeringen avser nu att tillsätta en utredning för att förutsättningslöst seöver organisationen av jordbruksadministrationen. Syftet med detta är attfinna en så kostnadseffektiv lösning som möjligt när det gäller hanteringenav EU-stöden. Vi välkomnar att en sådan översyn görs, som vinoterar att det finns en, inte alltför gammal, utredning som borde ha resulte-rat i att administrationen hade förenklats och förbättrats. Det finns starkaskälsom talar för en arbetsordning där det så långt som möjligt är länsstyrelsernasom handlägger enskilda ärenden i enlighet med vad som föreslogs iutredningen av EU:s miljöpolitik i (SOU 1996:65).Det skulle bidra till att skapa en tydligare rollfördelning mellan länsstyrelseroch de centrala myndigheterna. Det är angeläget att den enskilde jordbruka-ren kan vända sig till en myndighet i alla ärenden som rör EU:s jordbruks-stöd och det är naturligt att detta sker på regional nivå, så nära jordbrukarensom möjligt. I det utredningsarbete som ska påbörjas måste de förslagrörande organisationen som lades i SOU 1996:65 beaktas. Dessutom är detav största vikt att utredningen arbetar skyndsamt. Organisationsförändringarinom jordbruksadministrationen är mycket angelägna, särskilt när det gällerJordbruksverket. Vad som ovan sagts om jordbruksadministrationen bör gesregeringen till känna.JordbruketskonkurrenssituationEfter EU-inträdet agerar det svenska jordbruket på en fri EU-marknad för livsmedel. För att denna konkurrens ska fungerakrävs så likvärdiga villkor som möjligt i förhållande tillandra EU-länder, särskilt de som ligger nära oss. Det svenskajordbrukets lönsamhet är svag och måstestärkas. Beräkningar som gjorts visar att om de svenskalantbrukarna hade haft samma lönsamhet som i Danmark1996 skulle den sammanlagda nettoinkomsten ligga på ca 5,2miljarder, d.v.s. ca 2 miljarder högre . En stor del avansvaret för att förbättra lönsamheten i det svenskalantbruket ligger givetvis på näringen själv. är detviktigt att poängtera att det är en näring som i mångt ochmycket påverkas av politiska beslut.Centerpartiet har under de senaste två och ett halvt åren träffat ett flertaluppgörelser med regeringen på jordbruksområdet i syfte att förbättra detsvenska jordbrukets konkurrensläge. I enlighet med det svenska förhand-lingsresultatet i medlemskapsförhandlingarna med EU skapas nu utrymmeför att utnyttja hela den framförhandlade miljstödsramen. En del avmiljöstödsramen används för ett vallstöd i syfte att bättra på lönsamheten ianimalieproduktionen samt förbättra miljön. Genom den utökning sommöjliggörs i och med budgetpropositionen möjliggörs ytterligare en höjdambitionsnivå avseende miljöanpassning av jordbruket genom nya ochutbyggda åtgärder, som t. ex det nya delprogrammet för främjande av ettresurshushållande konventionellt jordbruk i hela landet.Dessutom lyckades avstyra planerna på fastighetsskatt påjord- och skogsbruksfastigheter. När det gäller jordbruksföretags elbeskatt-ning så har och kommer att driva denna fråga i riksdagen.Målsättningen är att jordbruksföretag ska beskattas på liknande sätt somandra näringar i detta avseende. På initiativ av har även enutredning om vissa frågor av särskild betydelse för livsmedelssektornsomställning och expansion tillsatts. Denna utredning har bl.a. till uppgift attlämna förslag till vilka åtgärder som behöver vidtas för att svenskt lantbrukska ha jämbördiga villkor med omvärlden. Utredningen kommer att lämnasitt betänkande . Därefter finns det anledning attöverväga de förslag som utredningen kommer fram till.SverigeslantbruksuniversitetSveriges ska utveckla kunskapen om debiologiska naturresurserna och människans hållbarautnyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning,fortlöpande miljöanalys och information. Från anslaget tilldenna verksamhet bekostas grundutbildning,forskarutbildning, forskning, miljöanalys och information.Lantbruksuniversitetet ålades ett kraftigt besparingsbeting budgetåret1995/96. Nedskärningarna var större än för andra universitet och högskolor.Trots detta åläggs även för de kommande budgetåren en bespa-ring uppgående till i nivån . Detta trots att utbild-ningsutskottet i och med detta sparbeting uppfattade det som om inga ytter-ligare besparingar skulle göras för tiden (1994/95:UbU14).Besparingen är olycklig och måste, enligt vår uppfattning, vara av engångs-karaktär. Detta bör ges regeringen till känna.DjurregisterPå tilläggsbudgeten i statsbudgeten för föreslås att ettramanslag anvisas för att täcka investeringskostnaderna förden databas i vilken identifieringen och registreringen avnötkreatur görs. Databasen ska vara i funktion senast den 31december 1997. Den avgift som föreslås finansiera kostnaderuppkomna under anslaget föreslås tas ut av jordbrukarnafr.o.m. Regeringen konkretiserar inteytterligare hur avgiften ska konstrueras.Centerpartiet anser att det är mycket angeläget att från svensk sida fullföljade beslut som inom EU fattats för att förbättra djuridentifikationen ochdärmed underlätta utvecklingen av ett ursprungsmärkningssystem. I och medatt jordbruket konkurrerar på en gemensam EU-marknad bör finansieringenav detta system vara likvärdig inom EU. Regeringen redovisar tyvärr inte ibudgetpropositionen hur andra medlemsländer har utformat eller tänkerutforma sina system för djuridentifikation. Enligt uppgift finansierassystemet över statsbudgeten i vissa länder.Den föreslagna kostnadsnivån på organisationen för det nya djurregistretär, enligt vår mening alltför högt. Hur organisationen av verksamheten skautformas redogörs heller inte för i budgetpropositionen, något som vi anservara anmärkningsvärt. Regeringen bör redovisa utformningen avorganisationen. Enligt vår mening bör dessutom kostnaden för dennaverksamhet understiga de av regeringen föreslagna . Andra EU-länderavser, enligt uppgift, att finansiera detta system över statsbudgeten, något vianser borde övervägas även för svensk del. belastas det svenskajordbruket i stor omfattning av pålagor som är större än omvärldens. Det ärolyckligt att ytterligare belasta näringen med avgifter innan utredningen omjordbrukets och livsmedelsindustrins expansion och utveckling har lagt sittslutbetänkande. Därefter bör regeringen återkomma till riksdagenmed ett helhetsgrepp innehållande dels utredningens förslag, dels en kon-kretisering av hur frågan om djurregister ska lösas. Detta bör ges regeringentill känna.Beskattning vidfastighetsöverlåtelserVid försäljning av t.ex. jordbruksfastigheter fram till densista gäller vissa övergångsregler som tillåtervinstberäkning enligt de uppräkningsregler som gällde föreskattereformen. Efter detta datum gäller inte de gamlauppräkningsreglerna längre. Anskaffningsvärdet blir iställetden summa som köp och förbättringskostnader utgör, oavsettvad fastigheten värderats till vid gåva eller vad fastighetentagits upp till vid arvsskiftet. Vid gåva och arv måstemottagaren använda sig av överlåtarens anskaffningsvärde.På näringsfastigheter ska vidare gjordavärdeminskningsavdrag återföras till inkomstslagetnäringsverksamhet till närmaste köp, docksom längst 1952. Många fastigheter har överlåtelser i formav arv eller gåva i flera led vilket gör att närmaste köp liggerlångs bak i tiden. Detta innebär att anskaffningsvärdet blirmycket lågt i förhållande till försäljningssumman.Om en fastighet överlåtits i ett arvsskifte och åsattsett marknadsvärde i detta skifte och sedermera måste säljas , får mot-tagaren endast ta upp summan för närmast föregående köp som anskaff-ningsvärde plus om- och tillbyggnader. På investeringar i näringsdelen skaavskrivningarna återföras till beskattning i näringsverksamhet avyttringsåret2000. Om mottagaren till denna fastighet endast fick en liten arvslott har detlagts en stor likvid vid arvsskiftet. Vid försäljningen är det troligtattrealisationsvinstskatten plus skatten på återförda värdeminskningsavdragplus erlagt likvid i arvsskiftet överstiger likviden 2000.Dessa orimliga skattekonsekvenser måste, enligt vår mening, åtgärdas /2000. Regeringen bör snabbutreda frågan och återkommamed förslag till förändring . Detta bör ges regeringentill känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av jordbruksadministrationen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om besparingen på ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om djurregister,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning och åtgärder för att lösa vad i motionen anförts omfastighetsöverlåtelser.1