ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02A266 · 1997-10-06 00:00:00 — Förenklade utbetalningsregler för Växtkraft Mål 4 deltar i EU:s ramprogram Växtkraft Mål 4 som är ett utbildnings- och kompetensutvecklingsprogram för småföretag. I finns det många företag som har anmält sitt intresse och som också har påbörjat detta viktiga projekt. har många företag blivit avskräckta från att starta och delta i projekt därför att programmet omfattas av mycket och onödig byråkrati. , som är en myndighet, har till uppgift att granska projekten när det gäller handlingsplaner, ekonomi och kostnader. En auktoriserad revisor skall granska att företagens uppgifter är riktiga. De bestämmelser om vad en utbetalande myndighet skall kontrollera före utbetalning av stöd från Europeiska socialfonden finns i § 4 b förordningen (1988:1139) med instruktion för och § 13 b förordningen (1995:963) med instruktion för Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. Föreskrifterna är mycket detaljerade om vad som skall granskas innan utbetalning sker till företagen. Det är EU-programkontoret som gör denna granskning och sedan godkänner utbetalningen. Det som sedan händer är att godkännandet skickas till för utbetalning och börjar byråkratin flöda. AMS gör samma granskning som EU-programkontoret förutom granskningen av handlingsplanerna. Det innebär att en myndighet granskar en annan myndighet och att samma arbete görs två gånger, trots restriktiva regler för företag och programkontor. Detta byråkratiska förhållningssätt skapar stor irritation mellan myndigheterna, men framförallt ute i företagen. Dessa får vänta på utbetalningar, , och byråkratin avskräcker många från att starta kompetensutvecklingsprojekt. Agerandet från AMS sida är direkt kontraproduktivt och det kan knappast ha varit intentionen för Växtkraft Mål 4. Vår slutsats är: det enda rimliga är att EU-programkontoret är den myndighet som sköter utbetalningarna. Då undviks onödigt dubbelarbete och beslutsvägarna blir kortare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall sköta utbetalningar för utbildnings- och kompetensutveckling inom Växtkraft Mål 4.
mot · GL02A274 · 1997-10-06 00:00:00 — Gravt synskadades möjligheter att finnas på arbetsmarknaden har på ett mycket påtagligt sätt försämrats . Dels genom att AMI-SYNs resurser skurits ner med cirka procent, dels genom att det finns ett administrativt motstånd hos försäkringskassorna att upphandla arbetslivsinriktad rehabilitering för gravt synskadade, eftersom sådan rehabilitering i allmänhet är tio gånger så dyr som vad rehabilitering i genomsnitt kostar. Regeringens budgetförslag innebär ytterligare försämringar. Dels genom att anslaget för upphandling av arbetslivsinriktad rehabilitering och anslaget för bidrag till arbetshjälpmedel slås ihop med en rad andra anslag till ett enda. Dels genom att anslaget föreslås minskas kraftigt. Med hänsyn till det nämnda och med tanke på att anslag för arbetshjälpmedel om 100 miljoner är förbrukat till och ett kvartal återstår av året betyder detta att de synskadades möjligheter kommer att försämras. Rehabilitering av synskadade i tillräcklig omfattning samt tillgången på medel till arbetshjälpmedel är tillsammans med lönebidrag de som främst gagnar gravt synskadade när det gäller förutsättningarna på arbetsmarknaden. När dessa stödformer i tur och ordning begränsas försämras också förutsättningarna för de gravt synskadade att komma ut på arbetsmarknaden. bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gravt synskadades försämrade möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden.
mot · GL02A276 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbetshandikappade och funktionshindrade har en mycket hög arbetslöshet. I SCBs senaste rapport redovisas en arbetslöshet på . Det är viktigt att vi i första hand använder oss av generella arbetsmarknadspolitiska åtgärder som t ex arbetsmarknadsutbildning och API också för denna grupp arbetssökande, men också riktade åtgärder som och lönebidrag är nödvändiga. En av de viktigaste åtgärderna för att arbetshandikappade ska kunna komma ut på arbetsmarknaden och få pröva ett arbete är API. Det är ett utmärkt sätt att få visa sin förmåga för arbetsgivaren och visa att man kan utföra ett arbete trots ett funktionshinder. Arbetsgivare som inte kommit i kontakt med funktionshindrade är ofta osäkra och vågar därigenom inte satsa på en direkt anställning. Dessutom krävs det längre inlärningstid och lite mer hjälp av arbetskamraterna för att den som har ett funktionshinder skall kunna fungera i arbetet. Med tanke på att det både finns ett initialt motstånd och dessutom ofta kostar mer i arbetstid att ha en arbetshandikappad i API skulle det underlätta betydligt om arbetsgivare inte behöver betala någon finansieringsersättning alls för att pröva en arbetshandikappad. Erfarenheten har visat att när man väl vågat pröva i arbetslivet leder APIn till ett arbete. Som exempel kan nämnas att har 500 ungdomar i åldern med funktionshinder fått ett arbete sedan de varit i API. När nu regeringen föreslår ett finansieringsbidrag att betalas av arbetsgivaren på för bl a arbetshandikappade kommer detta att slå hårt mot funktionshindrade. Färre kommer att få möjlighet att få en anställning via API p g a arbetsgivarens extra kostnad. erfarenheter visar detta. När t ex utbildningsbidraget tidigare minskades vid reguljär utbildning och deltagarna i stället skulle få låna till resten, rasade antalet arbetshandikappade i denna form av utbildning. Vem vågar sätta sig i skuld när ens framtid till följd av ett funktionshinder är så oviss på dagens arbetsmarknad? Detta förhållande är nu ändrat. Följden av att genomföra regeringens förslag att införa ett finansieringsbidrag på som arbetsgivaren ska betala kommer att bli färre arbetshandikappade till API och därmed att färre får anställning. Detta kommer i sin tur att innebära en större kostnad för sjukersättning och förtidspension, för att inte tala om de konsekvenser det innebär för den enskilde att inte ha ett arbete och därmed kunna klara sig själv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förslaget om ett arbetsgivarens finansieringsbidrag på API för arbetshandikappade slopas.
mot · GL02A277 · 1997-10-06 00:00:00 — Regelverket för arbetsmarknadspolitiska åtgärder Inom det arbetsmarknadspolitiska området ryms många olika åtgärder. Den arbetslöse kan omfattas av ca 20 olika åtgärder av arbetsmarknadskaraktär. Dessa åtgärder har tillkommit under en lång följd av år och är ibland både överlappande och ibland motstående. Det kan ibland vara svårt för den enskilde att förstå eller se någon skillnad mellan de olika åtgärderna. Men även de som är professionellt verksamma i systemen har problem med åtgärderna, deras användning och hur de skall finansieras både av den enskilde och samhället. De vanligaste åtgärderna är eller förväntas bli beredskapsarbete, API, ALU, resursarbete, utvecklingsgaranti, KUP () och 55+. Dessutom förekommer det även en viss dragkamp mellan olika huvudmän om den arbetslöse. Det har förekommit att en arbetslös som anmält sitt intresse för fått erbjudande om annan åtgärd från AF. För att underlätta både för myndigheter och den arbetslöse är det nödvändigt med en förenkling av regelverket. Man torde kunna slå ihop de flesta åtgärderna till en arbetsförberedande (yrkesförberedande) kompetenshöjning. Det är nämligen detta som alla åtgärder syftar till. Dessutom bör det skapas ett enhetligt ersättningssystem för alla som deltar i åtgärder med en prövning hos en huvudman. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förändringar av regelverket för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
mot · GL02A279 · 1997-10-06 00:00:00 — Utbildning av småföretagare i arbetsrätt behöver sina småföretagare och alla hoppas att många småföretagare skall nyanställa så att fler får arbete. Tyvärr nämns det ofta i debatten att det inte går att anställa på grund av dagens utformning av arbetsrätten. Om man anställer någon är det på livstid. Detta är en myt. Dagens arbetsrätt ger liksom den gav tidigare möjligheter att anställa för visst projekt, eller visst arbete. Det gäller bara att anställaren håller reda på, på vilket sätt en anställd har sitt förordnande. Det ser nämligen litet olika ut vad som gäller till exempel varseltider om arbetet inte skall fortsätta. Den osäkerhet som råder hos dem som anställer borde lätt kunna överbryggas med utbildning. Till att börja med borde ett ordentligt pass med arbetsrättskunskap ingå i alla former av Starta eget-kurser. Därutöver borde en informativ folder tas fram med tydlig information om regler hur man anställer och vad som egentligen gäller. Denna folder bör distribueras vitt och brett till såväl nystartade som gamla företag. Det är viktigt att företagare har någon att fråga. Foldern bör innehålla namn, telefon och annan information hur man lätt kan få tag på sakkunniga som kan svara på kniviga anställningsfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning för småföretagare i arbetsrätt.
mot · GL02A280 · 1997-10-06 00:00:00 — lider av en rekordhög arbetslöshet. Att minska arbetslösheten är arbetarrörelsens viktigaste uppgift. Nya lösningar måste prövas om vi ska lyckas med detta. De senaste årens ekonomiska kris inom den kommunala sektorn har från arbetsgivarnas sida mötts med omfattande varsel, där stora grupper anställda sagts upp. Det har resulterat i en stor ökning av arbetslösheten bland kommunalt anställda. Eftersom de senast anställda sägs upp först har en radikal höjning av medelåldern ägt rum på många kommunala arbetsplatser. I dagens kärva arbetsmarknadsläge måste vi arbeta för ökade möjligheter till sysselsättning och minskad social utslagning. Därför behöver nya idéer prövas inom arbetsmarknadspolitiken. En idé är att kombinera de äldres behov av kompetensutveckling med ungdomars intresse av att få ett jobb. Detta kan ske genom ett arbetsbyte mellan generationerna. Förslaget går ut på att anställda som uppnått och som har arbetat ska kunna ta studieledigt upp till . Den anställda ska erhålla ersättning motsvarande arbetslöshetsersättning . Det arbete som på detta sätt blir ledigt förmedlas till en arbetslös ungdom, förslagsvis under . Den unge anställs på ett vikariat med avtalsenlig lön. Den anställde som studerar ska fritt kunna välja vilken utbildning han/hon ska genomgå. Det kan vara en vidareutbildning i yrket eller något som ligger helt utanför jobbet. Det finns många fördelar med ett arbetsbyte mellan generationerna. Den som har en anställning får möjlighet till kompetensutveckling. Den som är arbetslös får ett jobb. Hela arbetsmarknaden genomgår dramatiska förändringar. Därför behöver de anställda utveckla och förnya sitt kunnande. ekonomiska framtid är starkt beroende av att vi i alla branscher kan göra rejäla kompetenslyft. Ungdomar som ofta har en gedigen utbildning får möjlighet att prova sina krafter i meningsfulla arbetsuppgifter. Vi får en jämnare åldersfördelning på arbetsplatserna. Rätt blandning av yngre och äldre ger goda förutsättningar för en konstruktiv dialog om hur framtidens arbetsplatser ska formas. Det har stor betydelse för ungdomarnas vilja att stödja idén om en solidariskt finansierad välfärd att kommunala jobb inte upplevs som reserverade för medelålders och äldre. Det föreslagna arbetsbytet mellan generationerna kan genomföras utan ökade kostnader vare sig för staten eller arbetsgivarna. Däremot kan de ge många positiva effekter. Arbetslösa ungdomar får ökade möjligheter till meningsfullt arbete. Äldre och lågutbildade får en chans till kompetensutveckling. Detta förslag är inte enbart tillämpbart inom den kommunala sektorn, utan kan också ge positiva effekter i andra branscher. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsbyte mellan generationerna vid upp till studieledighet.
mot · GL02A281 · 1997-10-06 00:00:00 — Jobben är huvudfrågan för oss socialdemokrater och behövs nya kraftfulla åtgärder för att vända utvecklingen när det gäller jobben. Det visar sig att gamla metoder inte längre räcker till för att ge fler jobb. Det behövs nya och radikala grepp. Vi har inte tid att vänta på att konjunkturen löser ungdomarnas brist på jobb och meningsfull sysselsättning. Ungdomar måste få chansen att visa vad man kan här och . Den möjligheten finns i arbetslivet. Ett alternativ bland många andra kan vara ett friår helt enkelt, med en ersättning som motsvarar a-kassan. Ett friår, en paus i livet. Det kan naturligtvis vara än . Poängen med friåret är att de som har jobb stiger åt sidan . För att hämta andan, ladda batterierna allt efter eget tycke och smak. Det enda villkoret är att någon ung arbetslös får jobb på arbetsplatsen. Vi måste finna åtgärder som på en gång öppnar arbetslivet för många ungdomar. Då kan friåret vara en åtgärd som förmodligen ganska snabbt skulle kunna skapa utrymme för ungdomarna i arbetslivet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om friår som en åtgärd för att minska ungdomsarbetslösheten.
mot · GL02A283 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbetsmarknadsutbildning är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som i första hand vänder sig till arbetslösa. Men det är också en omställningsutbildning för dem som behöver förnya sina kunskaper för att kunna fortsätta arbeta inom sitt yrkesområde eller som behöver utbildning för att byta yrkesområde. Arbetsmarknadsutbildningen har en klar yrkesinriktning. Den består av särskilt upphandlad arbetsmarknadsutbildning och utbildning i det reguljära utbildningsväsendet. Med starten av ökade andelen teoretisk utbildning som inte direkt ger yrkeskunskaper i ett speciellt yrke. ger goda möjligheter för dem som behöver förbättra sin allmänna kompetens och förbereda sig för högskolestudier eller kvalificerad yrkesutbildning. som vi når dessa positiva resultat ser vi tendenser till brist på yrkesutbildad arbetskraft inom vissa område. Det handlar om utbildningssektorn, dataområdet och tillverkningsindustrin. Det är viktigt att vi inte försätter oss i en situation där vi inte klarar att fylla dom lediga platserna med yrkesbildad arbetskraft. som den nya inriktningen på vuxenutbildningen och den kraftigt ökade volymen ger fler människor nya möjligheter att utvecklas, få arbete och inkomst, ställer det också ökade krav på flexibilitet när det gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Det är vikigt att länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar från tid till annan kan välja olika inriktning på åtgärderna. Även när det gäller utbildning. Det bör var möjligt att styra över resurser till exempelvis mer yrkesinriktad utbildning när det bedöms att den lokala arbetsmarknaden efterfrågar arbetskraft med specifik yrkesutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexibilitet i val av åtgärder för att möta arbetslösheten och arbetsmarknadens behov av utbildning.
mot · GL02A284 · 1997-10-06 00:00:00 — Arbetslösheten håller fortfarande i ett stramt grepp. Även om det finns tydliga tendenser på att den nu börjat sjunka ordentligt ligger den fortfarande kvar på oacceptabelt hög nivå. Mot bakgrund av detta är den aktiva arbetsmarknadspolitiken mycket viktig. Vi vet att passiv utbetalning av arbetslöshetsunderstöd är till ondo för varje arbetslös. Vi behöver aktiva åtgärder. ALU och API är två exempel på aktiva åtgärder som vi har i stort antal. Det är åtgärder som ger oss möjlighet att sysselsätta många arbetslösa, då de är förhållandevis billiga. Men det finns en stor baksida med dessa åtgärder och det är risken för så kallade undanträngningseffekter. Med det menas att ALU-API tränger undan ordinarie arbeten. Ett sätt att komma åt undanträngningseffekterna är att låta arbetsmarknadens parter få möjlighet till medbestämmande innan projekten startas. Om det tex är ett som innehåller målning bör Sv. kunna säga nej i de fall det är uppenbart att det handlar om ett ordinarie arbete. Detta ställer givetvis stora krav på parterna att man inte säger nej till alla projekt som föreslås. Därför bör man utvärdera hur det fungerar. Dock bör parterna kunna mantla det ansvar ett sådant här system innebär. Dessutom skulle en förändring enligt ovanstående leda till att man förstärker åtgärden genom att man får ett större förtroende för den. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stärka ALU-API.
mot · GL02A286 · 1997-10-06 00:00:00 — Vid sidan av de olika åtgärder och samhällsstöd som finns för arbetslösa, när de t.ex. vill starta eget företag, skulle det behövas insatser för målgruppen de som fortfarande har en anställning men önskar starta eget eller vårat (kooperativ). Det kan vara inom t.ex. turism, byggnadssektorn eller skogen. Verksamheter som är av karaktären säsongarbete. Inom dessa områden kan steget från säsongsförsörjning till åretruntförsörjning vara extra stort. En modell där företagaren under förslagsvis i minskad omfattning kunde använda a-kassa som ger små eller inga intäkter skulle innebära förbättrade möjligheter att starta eget företag. Våga ta steget och prova. I glesbygder som haft stor utflyttning och där allt färre människor har anställning kan en sådan modell innebära att de kan bo kvar och försörja sig som egna företagare. En försöksverksamhet kunde komma i gång snabbt i t.ex. där företagande kunde kombineras med a-kasseersättning i syfte att underlätta att starta företag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med starta-eget-bidrag till anställda.
mot · GL02A287 · 1997-10-06 00:00:00 — Datorteks/aktivitetscentra infördes . I datorteken ska arbetslösa ungdomar få lära sig att arbeta med och använda informationsteknik genom träning i olika dataprogram och datorer. De ska också aktivt ägna sig åt arbetsmarknadsinriktat projektarbete som syftar till att stärka deras ställning på arbetsmarknaden och därmed ge dem möjligheter att få ett arbete. Från får även arbetslösa som har fyllt möjlighet att delta i datortekverksamheten. Kommunerna svarar för att det finns verksamhetsansvariga som har erforderlig kompetens för uppdraget, man ansvarar också för att det finns resurser för att bedriva verksamheten i form av lokaler, möbler, telefon m.m. svarar för datorer, programvaror, utbildningsmaterial, service och underhåll samt att de arbetslösa får hjälp med jobbsökaraktiviteter och yrkesvägledning. anvisar även ett antal handledare som ska utbilda och handleda arbetslösa enligt särskilt beslut om t.ex. ALU och beredskapsarbete. ska samråda med den verksamhetsansvarige beträffande anvisning av dessa personer. Omfattningen av personer som deltagit i datortekverksamhet var i genomsnitt 15 000 . Andelen som fått arbete efter att de avslutat åtgärden har minskat och är jämförelsevis låg beroende på olika orsaker. Kapacitetsutnyttjandet i datorteken har dock endast legat kring . Vi har varit ute och besökt ett antal datortek och där, samt i andra sammanhang, träffat många nöjda deltagare. Flertalet av dem anser att deras chanser på arbetsmarknaden har ökat i och med att de deltagit i datortekverksamheten. Många har också insett värdet av kunskap och därmed sökt sig vidare till andra utbildningar, vilket är mycket positivt. Så vi anser att datortekverksamheten är bra, men vi anser också att den kan bli bättre. Utifrån det vill vi föreslå en översyn av verksamheten. Hur kan kapacitetsutnyttjandet bli bättre? Är det delade ansvaret mellan kommun och bra? Ska exempelvis kommunen ensam vara ansvarig för datorteken? Ska inte handledarna få extra betalt för sitt arbete? Det finns utöver dessa frågor fler andra delar i verksamheten som behöver ses över i syfte att förbättra och utveckla datortekverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av datortekverksamheten.
mot · GL02A288 · 1997-10-06 00:00:00 — Förenklat regelverk för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Den arbetslöse kan bli föremål för ca 20 olika åtgärder av arbetsmarknadskaraktär. Dessa åtgärder har tillkommit under en följd av år och är ibland både överlappande och motstående. Det är därför inte underligt om den enskilde ofta inte kan förstå systemet eller skillnaden mellan olika åtgärder. Men även de som är verksamma inom systemet professionellt har problem med åtgärderna, deras användning och finansieringsformerna. kan detta även leda till en dragkamp mellan olika huvudmän. T.ex. kan en person som anmält intresse för få erbjudan om annan åtgärd från AF. En förenkling av regelverket skulle utan tvekan hälsas med tillfredsställelse av alla parter. Jag vill därför föreslå att regeringen låter utreda möjligheterna att dels slå ihop de flesta av åtgärderna till en arbets/yrkesförberedande kompetenshöjningsåtgärd som kan bestå av olika komponenter lokalt anpassade, dels utreder möjligheterna att skapa ett enhetligt ersättningssystem för alla som deltar i sådan åtgärd samt att beslut om ersättning sker hos en huvudman. Ersättningen bör anpassas till socialbidragsnormen, men inte ersättas av socialbidraget.Tvärtom bör ersättningen för ett aktivt deltagande i en kompetenshöjande och arbetsförberedande åtgärd vara högre än ett passivt uppburet socialbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning med syfte att förenkla regelverket som styr de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.
mot · GL02A290 · 1997-10-06 00:00:00 — Ökat lokalt inflytande över har genomgått en stor förändring. Minskade anslag har medfört att verksamheten rationaliserats kraftigt. Det har inneburit att många anläggningar lagts ner och andra har fått ändrade förutsättningar. En förändring sker också till mer serviceverksamhet än det traditionella verkstadsarbetet. Eftersom till stor del styrs centralt är det lokala inflytandet inte stort när den lokala inriktningen på verksamheten skall fastställas. Varje område har sin arbetsmarknadskultur som är välkänd för de som anställs för rehabilitering. Det är viktigt för den enskilde att han känner igen sig i verksamheten så att resultatet kan övergå i en anställning på den öppna marknaden. När det gäller att hitta kunder till är den lokala kännedomen värdefull och mycket kunskap finns på lokal nivå. Vi anser därför att den kunskap som finns i de lokala arbetsförmedlingsnämnderna skall tas tillvara i verksamhet. Det skulle passa mycket bra att arbetsförmedlingsnämnderna fick ett inflytande också över så att ytterligare ett område tillförs i omsättningen av arbetsmarknadspolitiken ute i kommunerna. De arbetsförmedlingsnämnder bör komma ifråga som faller inom Samhallanläggningens upptagningsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om större lokalt inflytande över .