mot · GL02A272 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:A272av m.fl. (c) 1 InnehllsfrteckningSammanfattningFrndringarna inom arbetslivet blir nu allt mer uppenbara. Gamlabranscher och jobb sls ut och nya tillkommer. Frndringstakten kar.Lnearbetet r och kommer att vara detdominerande. Men tydliga frndringar sker. En anstllning r intelivslng p samma stt som . Arbetstagare kommer oftare ntidigare att byta arbetsuppgifter och arbetsgivare. Nya eller annorlundaanstllningsformer, som exempelvis kontraktsanstllningar, kommer attbli mer frekventa. Att sjlv starta och driva fretag, under lngre ellerkortare perioder, som komplement eller istllet fr en vanlig anstllning,kommer likas att ka. Flexibiliteten kommer att vara norm.Politiken kan inte kommendera fram nya jobb - endast skapafrutsttningar fr nya jobb. Statens ansvar fr sysselsttningen r det direktaarbetsgivaransvaret och frhllandet mellan stat, kommuner och landsting.Dremot har politiken det avgrande inflytandet p faktorer som direkt ochindirekt skapar frutsttningar fr sysselsttning. Den ekonomiska politikenhar betydligt strre pverkan p arbetsmarknaden n de lagar och regler somofta tillskrivs avgrande betydelse. Genom en ekonomisk politik som saneratde offentliga finanserna har rntan kunnat pressas ner. Den stora oskerhetsom fanns i den svenska ekonomin under brjan av hller nu p attvxlas ver till ett allt starkare frtroende. Detta r grunden fr en ekonomisom leder till kad sysselsttning.Lgre rnta innebr att fretagen vgar investera. Det blir enklare att rknahem investeringar. kat frtroende tillsammans med en mer robust ekonomigr att fler fretag knner strre skerhet och vgar investera. Olikasysselsttningsstimulanser kan d f genomslag i kad sysselsttning. Nrtilltron till den ekonomiska politiken r hg kan snkta skatter och avgifterleda till kad sysselsttning. I ett lge d tilltron till ekonomin r lgkommerarbetsmarknaden inte att reagera p stimulanser. har p ettmycket ptagligt stt medverkat till att vi nu kan se ett kat frtroende frsvensk ekonomi. Detta r en grundpelare fr att bygga ett som rrustat fr framtidens krav.Att skapa ekonomiskt utrymme fr terkommande utbildning kommer attvara en av de viktigaste framtida uppgifterna bde fr den enskilde och frparterna p arbetsmarknaden. Genom infrande av arbetstidsbank ochkompetensfrskring kan den enskilde frdela tid och pengar till sig sjlvunder den egna livscykeln. Politiska initiativ som mjliggr detta kommer attvara av strre lngsiktigt intresse n diskussioner om procent ibidragssystemen.En nyckel i modern, mer individuellt anpassad arbetmarknad r merflexibla arbetstider. Arbetstiden mste kunna varieras beroende plivsmnster eller livssituation under olika skeden i livet. Det vinns flervlfrdsvinster frknippade med frkortade arbetstider. Den formellaarbetstidens roll kommer sannolikt att minska i betydelse. Frkortadearbetstider mste vxa fram ur kad produktivitet. Arbetstidsfrkortning bri frsta hand bygga p frivillighet och avtal och vara ett ansvar fr parternap arbetsmarknaden. Frutsttningarna kan dock variera starkt p olika delarav arbetsmarknaden. Av rttviseskl kan politiska tgrder behvas. Det kanhandla om lagstiftning fr kad rttvisa p exempelvis skatteomrdet och enmer aktiv roll i arbetstidsfrgan fr de offentliga arbetsgivarna. Detfrutstter ett samhllskontrakt mellan arbetsmarknadens parter och staten,som leder till en ansvarsfull hantering inom samhllsekonomins ramar.Politikens uppgifter blir att utforma system som ger utrymme fr att prvaolika handlingsalternativ. Att vga prva ngot nytt leder inte alltid till attdetta lyckas. Om mnniskor inte vgar prva kommer inte heller de godaider som kan utvecklas till morgondagens eller att prvas.Ett fretagsamt samhlle r ett samhlle som vlkomnar nyskapande ochkreativitet. Det r ocks ett samhlle som tar tillvara goda initiativ och ltermnniskor bde lyckas och misslyckas. De trygghetssystem som byggts uppklarar inte av att hantera en ny situation med allt strre rrlighet. Engenomgripande analys av trygghetssystemen r en frutsttning fr att klaraframtidens utmaningar.Fr att trygga vrt vlstnd, ha rd att betala av bde stats- och miljskuldsamt ge vra barn en god framtid mste sl in p nya banor. Sverigesfrmsta konkurrensmedel skall vara allas egen inneboende kreativitet, hgkunskapsniv, vr moderniseringslust och vr lnga tradition av samfrstndvid avgrande samhllsfrndringar. kan aldrig acceptera attSverige gr i olika hastigheter, dr vissa regioner eller grupper drar ifrn pbekostnad av andra.2 InledningSverige str i en brytningstid. Vi r p vg att lmna det ekonomiskamoras som 1980-talets spekulationsekonomi innebar. En ndvndigsanering av statens finanser har genomfrts med aktiv medverkan avCenterpartiet. Nr detta saneringsarbete nu visar att vi ftt fastare markunder ftterna mste allas anstrngningar till fr att forma en framtid drvi klarar sysselsttningen, blir mindre beroende av den internationellafinansmarknaden och dr vi utnyttjar vra komparativa frdelar fr att tasprnget in i 2000-talet.Vrt land har ngra avgrande frdelar infr framtiden:- Vi har en tradition av samfrstnd och kan skapa sammanhllning vidavgrande samhllsfrndringar.- Vr befolkning r vlutbildad. Lusten till kompetensutveckling ochvidareutbildning r gemensam fr alla grupper i samhllet. Vi intar enttposition i vrlden betrffande datakunskap "p bredden".- Vrt samhlle prglas av en tydlig moderniseringslust. Nya tekniskalsningar kan snabbt prvas i stor skala i . Mobiltelefon-utvecklingen illustrerar detta.- Vi r p vg mot vrldens mest jmstllda samhlle.Sverige har ntt den punkt dr en stark och uthllig ekonomisk tillvxtkan skapas. Den stora utmaningen blir att skapa lsningar som frenar ettekologiskt och ett humanistiskt perspektiv. Detta innebr en framtid somr bde hgekologisk och hgteknologisk. Fr att allas frutsttningarska kunna komma till sin rtt behvs nya stt att ta tillvara de mngaskreativitet och skapande.Framtiden krver flexibilitet och nya vgar till frsrjning. Mnga vill varafria att frverkliga sina personliga drmmar. Man sker lsningar som passarmed den livsform man efterstrvar. De som har frlorat sina tidigare arbets-uppgifter och sjlva vill frska ta ansvar fr sin egen utkomst frenas avnyfikenhet till flexibilitet, viljan och nskan att ta eget ansvar och egnarisker. Kombinationen av mnga sysslor, i form av t.ex. projektanstllningar,ssongsarbete, hantverk, odling etc. kombinerad med kompetensutveckling,kan bli ett stt att skapa sig en livsstrategi och egen frsrjning.3 Det nya vxer framDet traditionella industrisamhllet har sin brjan frn mitten eller senaredelen av . vergngen frn det agrara samhllet tillindustrisamhllet innebar nya mjligheter och att nya mnsteretablerades. Tillverkning/produktion kunde effektiviseras till industriellproduktion. Nationella och internationella marknader utvecklades.Under senare delen av 1900-talet har delvis andra drivkrafter utvecklats.Internationalisering, ny teknik och allt snabbare omsttning av kunskaperndrar nu p nytt produktionsbetingelserna och drmed sttet att organiseraproduktionen. Nya mentala kartor ritas, en tydlig vrderingsfrskjutningsker.En sysselsttningsstudie frn illustrerar detta: Varje r tillkommerca nya arbetstillfllen med krav p hga kvalifikationer. Samtidigtfrsvinner en lika stor del arbetstillfllen med enklare arbetsinnehll.Tillskottet till arbetskraften av personer med ny utbildning utgr varje rendast . Istllet fr att konstruktivt mta denna frndring harSverige frskt skydda sitt nringsliv frn omvandlingstrycket t.ex. genomen serie devalveringar. Etablerade branscher med stora exportorienteradefretag har gynnats, medan nya fretag i tillvxtbranscher missgynnats.Investeringar i mer kunskapsintensiv produktion har varit alldeles fr lga.Trots stora satsningar i forskning och teknisk utveckling har andelav vrldens kunskapsmarknad minskat sedan 1980.En kad internationalisering kar beroendet av omvrlden och lederdrmed till att konkurrens- och omvandlingstrycket i ekonomin kar. katkonkurrenstryck skrper kraven p kortare leveranstider och flexiblareproduktion. mste vinna konkurrensfrdelar i frhllande tillomvrlden genom kunskapsttare produktion - inte genom att konkurreramed lga lner.Krav stlls i allt hgre utstrckning p fretagens flexibilitet och frmgaatt frst kundernas behov av nya lsningar. Fr att snabbt kunna mtakunders krav krvs "plattare" organisationsstruktur med frre beslutsniver.Varje medarbetare kommer ofta att sjlv ha kundkontakt. Frmgan tillflexibilitet blir avgrande fr fretagens lngsiktiga verlevnad. Svlindivid som fretag blir beroende av att utveckla denna kompetens.Kompetensen eller humankapitalet blir viktigare n realkapitalet.3.1 Nya vrderingarVrderingar frndras. Frndringarna syns tydligast hos ungdomar.Viljan att i strre omfattning kunna pverka sitt eget arbete, att f utloppfr den egna kreativiteten, fr sjlvstndighet och fr ansvarstagande ruttryck fr dessa vrderingsfrndringar.Internationaliseringen kar. Rrligheten och sjlvstndigheten blir strre.Invandringen har medfrt mngkulturell erfarenhet och kunskap tillsamhllet, vilket r en tillgng fr en internationaliserad arbetsmarknad.Dock har vi i inte lyckats ta tillvara den ofta goda utbildning ochkompetens som mnga invandrare besitter.Ungdomar lgger strre vikt vid arbeten som ger mjlighet tillsjlvstndighet och utveckling. De r heller inte frmmande fr att bryta uppfrn arbetsplatser som inte upplevs ge utrymme fr kreativitet ochsjlvstndighet.Arbetet r en del i sjlvfrverkligandet och i den personliga utvecklingen.Mnga vljer att satsa p en egen verksamhet. Den frihet som ett eget fretagkan innebra prioriteras hgre n den trygghet som ett fast arbete innebr.Vrderingsfrskjutning frn materialism till upplevelse pgr i helavrlden. Den dramatiskt kande musikmarknaden och den digitalarevolutionen r uttryck fr dessa nya vrderingar.Vidare har en livsstil iharmoni med naturens krav blivit en viktig, grundlggande vrdering frmnga individer. Upplevelseomrdet kommer att f strre betydelse frsvensk ekonomi.Ett grundlggande behov hos oss mnniskor r knslan av att behvas, attbetyda ngot fr andra och att knna att man har en plats i tillvaron. Att hamjlighet att frsrja sig genom en anstllning, ett eget fretag ellerkombinationssysselsttning tillfredsstller en del av detta behov.All kreativitet har sitt ursprung i individens lust att utvecklas. Det rpolitikens viktiga uppdrag att stdja detta utan att frkvva. Det gller attvcka den kreativitetens "gld" som finns hos alla. Man kan inte byta utmnniskors vilja mot politiska lsningar.3.2 Nya anstllningsformerAllt frre kan rkna med att de har en livslng anstllning.Istllet kommer fler att finnas i nya "mellanformer" mellan anstlld ocharbetsgivare eller egenfretagare. Egenfretagande i bemrkelsen att denenskilde kontrakteras fr ett visst uppdrag eller projekt kommer allt bliallt vanligare. Det engelska uttrycket "self-employed" sammanfattarganska vl detta nya frhllande. Kontraktsformen blir drmed en alltvanligare anstllningsform.4 Nya mnsterTre viktiga drag kommer att pverka samhllsutveckling ochsysselsttning. Dessa drag - kretslopp, kunskap och tjnster - skall inteses som tre expansiva sektorer eller branscher. Istllet r dessa drag sallmngiltiga att de kommer att genomsyra alla sektorer och allabranscher.4.1 KretsloppMiljkrav och kretsloppstnkande kommer att bli allt viktigare frindustriell frnyelse. Det internationellt erknda miljforskningsinstitutetWorld har kallat den vxande grna marknaden fr denandra industriella revolutionen. Kretsloppstnkande och miljkrav frnbde konsumenter och staten kommer att leda till nya produkter och nyaproduktionsmetoder vilket kommer att medfra frnyelse inom befintligafretag, nyfretagande och nya arbetstillfllen inom en mngd branscher.Det handlar om att skaffa sig och ta tillvara ett ekologiskt frsprng; attexempelvis anvnda energiomstllningen som en hvstng fr att utveckla enmiljanpassad teknologi. Rtt utnyttjat kan energiomstllningen ochkretsloppsarbetet leda till att blir vrldsbst p att skapa tillvxtsomr ekonomiskt och ekologiskt uthllig och som ger nya jobb. Gr vi det nuhar vi chansen att frse en stor vrldsmarknad med vra nya lsningar.4.2 KunskapAllt fler forskningsrapporter kring tillvxtens villkor pekar ocks p attden enskilt viktigaste faktorn r investeringar i utbildning p alla niver isamhllet. understryks sambanden mellan arbetsproduktivitetoch kunskapstillvxt. Det r drfr viktigt att kunskapsinnehllet karven i de mer traditionella rvarubaserade branscherna.De hgteknologiska och kunskapstta fretagen och branscherna kommeratt expandera och st fr stor del att tillvxten. Expansion underlttas om nyagandeformer eller garlsningar utvecklas. Drfr behver lagar ochregelsystem ses ver s att inte formella hinder stter stopp fr nya lsningar.4.3 TjnsterVi str bara i brjan av en utveckling dr mnniskor anvnder allt mer avsitt konsumtionsutrymme fr att kpa tjnster som r uttryck fr ett nyttvrderingsmnster. Oavsett om det t.ex. r frga om ny musik ellerupplevelseturism innebr detta ofta en mer tjnsteintensiv verksamhet.Det finns ocks anledning att tro att mnga kommer att efterfrga nyaformer av tjnster, exempelvis i hemmen, vilket kommer att medfra enny efterfrgan p utbildad arbetskraft inom detta omrde.Industrifretagen svarar fr mindre n av det totalafrdlingsvrdet i ekonomin. Mnga fretag, men ven stat, kommun ochannan offentlig verksamhet, koncentrerar sig alltmer p sin krnverksamhet.Kompletterande behov av kunskaper, tjnster och service kps istllet inefter behov. Det sker i form av underleverantrer, entreprenader,konsulttjnster och projektanstllningar. Drfr har sysselsttningskningenvarit snabb inom denna typ av verksamhet. r en stor del avtjnstesektorn mer eller mindre direkt kopplad till industriproduktioneftersom av alla industrianstllda nu arbetar medtjnsteproduktion.Den stora potentialen fr nya tjnster hnger samman med frmga attutveckla ett hgt kunskapsinnehll i tjnsterna. Detta sker bland annat genomatt ta tillvara nya ekologiska och hgteknologiska lsningar.4.4 Nya problemKunskap r en viktig grund bde fr att mta frndrade krav vad gllerarbetets innehll och organisation och fr att kunna ta del avvlfrdsutvecklingen. Det finns risk att nya klyftor uppstr om storagrupper inte fr tillgng till ny kunskap och ny teknik. Industrisamhlletsklyftor i form av lne- och frmgenhetsskillnader frsker samhlletutjmna genom omfrdelande skatte- och transfereringssystem. Ikunskapssamhllet blir drfr en prioriterad politisk uppgift att se till attalla ges mjlighet till frkovran. Det mest angelgna r att tillfrskraindivider med lg formell utbildning mjligheter att uppgradera sinakunskaper. I detta ligger inte ngon frringan av den praktiskakunskapen. Tvrtom r den praktiska kunskapen mnga gnger enfrutsttning fr att kunna ta till sig och frst nya kunskaper inomarbetsomrdet.Ur ett vlfrds- och demokratiperspektiv r det fundamentalt att alla blirdelaktiga i kunskaps- och kompetensutveckling. Det rcker inte att alla frmjlighet att dela den vlfrdsutveckling som kunskapssamhllet genererar.Det handlar ocks om delaktighet i den dynamiska utveckling somkunskapstillvxt innebr. D kan segregering och en uppdelning i A- och B-lag svl kunskapsmssigt, socialt, ekonomiskt och regionalt motverkas.5 Politik som ger frutsttningarPolitiken i sig kan inte kommendera fram nya jobb inom den privatasektorn. Istllet mste politiken inriktas p att skapa frutsttningar frnya jobb. Den politik som ska skapa frutsttningar fr ny sysselsttningoch fler jobb mste ta avstamp i ovannmnda vrderingsfrndringar, denya mnster vi beskrivit och bygga p tre viktiga delar:- Varje mnniska skall har rtt att utvecklas efter sina frutsttningar,pverka sin egen situation och vara kreativ och skapande. Alla har kraftoch mjlighet att forma sin egen framtid - om mjligheterna ges. Dettagller svl utbildning, fritid som under arbetslivet.- Arbetet fr ett jmstllt samhlle dr kvinnor och mn ges likafrutsttningar att ta del av och dela p bde yrkesliv och hemarbete.Delat ansvar fr hemmets arbete kar frutsttningarna fr det jmstlldasamhllet dr kvinnor arbetar i lika hg utstrckning som mn och harsamma mjligheter till utveckling, karrir och ln.- Ge alla mjlighet att ta klivet in i det framtida samhllet, kunskaps-samhllet. Politiken fr inte acceptera att nya sociala, ekonomiska,regionala eller kunskapsmssiga klyftor gr sig gllande. Frdelning avvad som skapar vlstnd och utveckling mste komma hela landet ochhela befolkningen till del.5.1 Bejaka tillvxt fr kretsloppsekonomiSverige behver en uthllig ekonomisk tillvxt. Under de r nr Sverigesom nation kt kana frn topp till botten i tillvxtstatistik harsamtidigt mjligheterna att bedriva en aktiv sysselsttnings- ochvlfrdspolitik dramatiskt beskurits. Tillvxten fr inte g ut verekologiska, sociala och regionala vrderingar. villstadkomma en tillvxt som frn brjan r miljanpassad och sombygger p hgekologisk och hgteknologisk produktion.Stabilitet i samhllsekonomin med varaktigt lg inflation och lga rntor rav strsta betydelse bde fr nya fretag och fr tillvxtfretag. En hllbarekonomisk politik som successivt sanerar statsfinanserna och pressar nerrntorna r ndvndig fr tillvxt, strukturomvandling och kadsysselsttning.5.2 Jmstlldhet i familje- och arbetslivDagens unga har andra vrderingar och andra prioriteringar nr det gllerarbete, fritid och familj. ven om familjernas sammansttning varierarprioriteras sjlvbestmmande, trygghet och relationer mycket hgt. Manvill ta ett gemensamt ansvar fr hem och familj och drmed bryta detknsrollsmnster som hrskar . Arbetstiden mste kunna mta devarierande livssituationer som individ och familj befinner sig i underolika skeden i livet.Det r i hemmet och i de relationer som utgr frn hemmet som grundenfr jmstlldhet lggs. Fr att bde kvinnor och mn skall kunna delta iarbetslivet p jmstllda villkor krvs kad delaktighet av mnnen ihemarbetet.Skolan har en viktig uppgift i att motverka knsbundna utbildnings- ochyrkesval. Om kvinnor och mn skall ka sin andel inom traditionelltknsbundna arbetsomrden mste arbetet brja tidigt.Knsuppdelningen p arbetsmarknaden r fortfarande mycket stor.Kvinnor har ofta sin utkomst via sysselsttning inom offentlig sektor.tgrder inriktade p ndrad kompetens och drmed kade mjligheter frkvinnor att finna sysselsttning i andra branscher mste prioriteras.6 Ett fretagsamt samhlleEtt fretagsamt samhlle r ett samhlle som vlkomnar mnniskors egenfrmga till nyskapande och kreativitet. Fretagsamhet r en egenskapsom alla har och innebr initiativrikedom och engagemang. Det kan ledatill produktutveckling och intraprenrskap eller engagemang i form av attstarta och driva ett eget fretag.Den snabba tekniska utvecklingen, inte minst inom informationstekniken,transporter och frndringar i arbetets innehll och organisation gr attbehoven av kunskap och kompetens kar. terkommande utbildning ochlivslngt lrande r frutsttningar fr att fretag och individer skall kunnaleva upp till de krav som efterfrgas . Lsningen ligger dock inteenbart i att under kortare eller lngre perioder sitta i skolbnken.Det efterindustriella samhllet r mer komplext och rrligt vilket samtidigtinnebr hgre grad av oskerhet. Det gr inte att planera fram allt gott. Frden enskilde blir det ndvndigt att kunna hantera en allt strre oskerhet.Det avgrande r att denna oskerhet inte tillts hmma lusten att ta nyainitiativ. Den mest grundlggande nyorienteringen r att stta flexibilitet somkaraktriserande norm fr framtidens sysselsttning.6.1 Entreprenrskap och intraprenrskapFr att ka sysselsttningen r det viktigt att bygga vidare p deerfarenheter som finns i omrden av vrt land dr fretagande ochsysselsttning blomstrar. Nya anstllningsformer, eller fretagsformer,behver utvecklas fr att klara morgondagens krav. Det kommer underkommande decennier att vara naturligt att under kortare eller lngre tiderdriva sitt eget fretag eller inom ramen fr kooperativ utveckla sin id.Det mste bli lttare att slppa loss den kreativitet som mnniskor besitter.D kan nya lsningar, ny teknik och nya produkter utvecklas. Detta kan skebde i befintliga fretag, via intraprenrskap, i form av avknoppning ellergenom helt nya fretag, entreprenrskap. Enklare regler fr att starta ochdriva fretag mste till. Nya fretagsformer mste utvecklas.P en arbetsmarknad dr anstllning inte r livslng och dr den enskildeoftare kommer att ha ngon form av kontraktsanstllning mste nyafretagsformer utvecklas. Former fr sjlvanstllning eller solofretagbehver utvecklas. Dagens regler fr egenfretagande svarar inte upp motdessa krav. anser att en ny frenklad fretagsform brutredas. Detta br ges regeringen till knna.Stabila och gynnsamma villkor fr den privata sektorn gr att fler nyatillvxtfretag ges utrymme att utvecklas och expandera. har i eninternationell jmfrelse fr f medelstora fretag. Goda mjligheter attdriva egen verksamhet gr att fler vgar starta eget. Att fler vgar starta ochutveckla sin affrsverksamhet r en frutsttning fr att f flertillvxtfretagmed frutsttningar att expandera.6.2 FrsrjningsstrategiSnabba frndringar och kad rrlighet p arbetsmarknaden gr att enanstllning inte kommer att vara livslng. Istllet kommer det att bli alltmer naturligt att byta jobb och bransch. ven vergngen frn anstlldtill entreprenr eller eget fretagande kommer att vara naturligt.Specialisering, decentralisering och kad rrlighet gr att fler resonerar itermer av livsstrategier.Tidigare har innehavet av ett fast arbete varit sjlvklart. Allt snabbaretempo innebr en mindre frutsgbarhet. Den enskildes bengenhet tillrrlighet p arbetsmarknaden kommer att avgra mjligheten att f nysysselsttning. Detta innebr inte ndvndigtvis kad fysisk rrlighet i formav att flytta till jobben. Det r mer av rrlighet i huvudet n i ftterna somkommer att avgra.Oskerheten om varaktigheten i den framtida sysselsttningen gr att alltfler kommer att formulera strategier fr sin frsrjning och drmed utvecklanya alternativ. En relativt stor grupp kommer varken att vara anstlld ellerarbetsgivare i dagens bemrkelse. Istllet fr anstllning kommer fler att varauppdragstagare.Utvecklande av egna intressen eller egen hobby kan leda till olika uppdragoch drmed ing in en strategi fr sysselsttning. Kombinationssysselsttningkommer att bli allt vanligare. Inte minst inomturismsektorn r detta snarare regel n undantag. Framver kommer dennaform att bli vanligare.I denna utveckling ligger en frndrad attityd till arbete och fretagande.Intresse till egen rrelse eller starta-eget-fretag kan antingen varaprojektorienterat eller ing i en livsstrategi fr sysselsttning. Gemensamthandlar det om att finna kombinationer fr sysselsttning som sammantagetger frsrjning.Den kade rrligheten p arbetsmarknaden men ven den kadeoskerheten leder enligt till att en genomgripande analys brgras ver de lagar och regler som styr trygghetssystemen och arbets-marknaden.6.3 GrundtrygghetFrdelningspolitiken mste vila p frdelning och rttvisa. Nya krav ochvillkor innebr dock att de system vi har kommer att behvafrndras. Industrisamhllets transferering bygger p frdelning av vadtillvxten genererar - d.v.s. bidrag fr att undvika klyftor. Framverfinns risk att nya klyftor uppstr. Om dagens frdelningspolitik byggerp att utjmna ekonomiska klyftor mste framtiden mer utjmnautbildnings- eller kompetensklyftor. Istllet fr monetratransfereringssystem som enbart omfrdelar inkomster mste framtidensbygga p vad som genererar bde samhllets och individens tillvxt,d.v.s. kunskap och kompetens.Ett strre utrymme av flexibilitet kommer att vara avgrande. Politiskalsningar mste ge utrymme fr olika strategier. Mjlighet mste ges attunder olika skeden under livet arbeta mer eller mindre. Fr att skapahandlingsalternativ mste den enskilde rustas fr att mta nya utmaningar.D kan passivisering och social utslagning undvikas. Flexibilitet mste varanorm. Bredare system som ger utrymme fr olika handlingsalternativ ochflexibilitet som trygghet uppns kommer att innebra ettdecentraliserat ansvar.I denna motion har vi drfr valt att lyfta fram att ett frnderligt arbetslivstller krav p nya lsningar.