ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Fi80 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Under ett tiotal år har sjöarna i stora delar av Smålandkalkats. Detta beroende på det sura nedfall som kommer medregnet och som sänker pH-värdet i vattnet. I årets budget harbidraget till denna kalkning dragits ner och trots att det finnsvissa medel som inte blivit helt utnyttjade är risken stor kommer att dra ner på kalkningen.För och särskilt de västra delarnas del är det mycket allvarligtom man inte får medel till att hålla samma nivå på kalkningen som tidigare.Sluttningarna upp mot Sydsvenska höglandet får ta emot stora mängderförsurat regn inte minst från övriga . Marken är i sig självdessutom sur så buffringsförmågan i den är för länge sedan utnyttjad. Varjevår kommer i snösmältningen en surchock som påverkar flora och faunamycket negativt. Flera arter är utrotningshotade på grund av försurningen ochandra har stora problem med fortplantningen.Emån har sina källområden på Höglandet i , och Vetlandakommuner. De ligger på Höglandet och markerna i de här områdena är starktförsurade. Många fastighetsägare med egna brunnar måste sätta in filter ochandra åtgärder för att få vattnet användbart. Till och med grundvattnet äralltså försurat i delar av de här områdena.Emån betraktas som ett riksintresse med sin rika flora och fauna med blandannat mal och flodpärlmussla på olika ställen. Att inte bibehålla vatten-kvaliteten i en flod av Emåns skyddsvärde får anses vara en helt felaktigneddragning av statliga medel. Om livsmiljön förändras i är detförmodligen näst intill omöjligt att återställa den . De pengar mantidigare satsat på kalkning i avrinningsområdet är då också meningslösa.Insatser av den här typen går inte att hantera på det här sättet. De måstefortsätta i oförminskad skala tills samhället kommit till rätta med orsakernatill försurningen.Även övriga floder som rinner upp på Småländska höglandet drabbas avsamma problem som . Många sjöar och mindre vattendrag drabbasockså. Här kan den spirande turistnäringen råka illa ut. Många tycker om attfiska och då måste fisken ha möjlighet att fortplanta sig. Annars är detmeningslöst att fortsätta de satsningar man inlett på turismområdet med t exfisketurism.En förnyad satsning på att kalka sjöar och vattendrag på Sydsvenskahöglandet är nödvändigt för att behålla vattenkvalitet, flora och fauna i allade vattendrag som rinner upp på Höglandet. Det måste få konkret utslag ihöstens budgetarbete. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödet till sjökalkningen.
mot · GK02Fi81 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Regeringen föreslår under utgiftsområde 7 Internationelltbistånd att biståndsramen till utvecklingsländerna ska höjasfrån 0,70 till av BNI (bruttonationalinkomsten) frånoch med . Regeringen har i samband med föregåendeårs budget uttalat att "ambitionen är att åter skauppnå enprocentsmålet när de statsfinansiellaförutsättningarna för detta föreligger". Enligt finansplanenhar uppnått budgetbalans år 1998.Fattigdom och globala orättvisor är en grogrund för etniska och socialamotsättningar och andra politiska spänningar som kan hota freden. För attåstadkomma en fredlig värld krävs en rättvis värld. Det internationellautvecklingsarbetet hör därför till vårt lands viktigaste och mest konkretautrikespolitiska verksamheter för att stärka säkerheten i världen. Förutom attvi naturligtvis ska visa solidaritet med människor som har det svårt, är detsamtidigt ett bidrag till att lösa stora internationella problem somöverbefolkning och miljöförstörelse. Därför bör en återgång till det gamlaenprocentsmålet påbörjas så snart som ekonomin är i balans. Regeringen bördärför komma med ett förslag om en ökning av biståndsnivån redan från1998. En uppskrivning av BNI-andelen bör prövas senast i samband mednästa års vårproposition.Biståndsanslaget skiljer sig från andra poster i statens budget genom att dethar ett utgiftsmål om en procent av BNI. Behovet av internationellt bistånd ärnaturligtvis oändligt mycket större än vad som kan tillfredsställas över densvenska statsbudgeten. Att dimensionera biståndet efter behoven är därförorealistiskt. Därför tvingas vi politiskt besluta hur stor del av våra samladeresurser som vi är beredda att avsätta som vårt bidrag till att avhjälpa destoraglobala problemen. Kopplingen till BNI gör att biståndet är direkt beroendeav hur det går för ekonomi.Budgetbalans uppnås men statsskulden är fortfarande stor.Det finns dock inga motiv för att de fattigaste och mest utsatta människorna ivärlden ska vara med och betala vår statsskuld. Otillräckliga biståndsinsatserkan istället innebära ökade miljöproblem, konflikter och svält och att flerflyktingar söker hjälp i vårt land.När regeringen föreslog jämställdhet som ett nytt mål förSveriges internationella bistånd hälsade vi det med tillfredsställelse men nuoroas vi över att det kommer att saknas resurser för att uppfylla målet.Förutom att världens fattiga blir allt fattigare, feminiseras dessutomfattigdomen. En satsning på kvinnorna är en förutsättning för att komma tillrätta med den allt snabbare befolkningsutvecklingen. Genom att stärkakvinnornas ställning i kan befolkningstillväxt och resursbristeffektivt bekämpas.Vi måste återgå till enprocentsmålet. Regeringen börges i uppdrag att redovisa en plan över hur det svenska biståndet senast inom5 år åter ska utgöra en procent av BNI. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ökning av biståndsnivån,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en plan över hur enprocentsmålet för biståndsramen skall uppnåsinom .
mot · GK02Fi82 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Målet måste vara att det ska finnas likamånga kvinnor som män som företagare. utgörkvinnorna ungefär en fjärdedel. Olika insatser krävs för attmänniskor ska komma i arbete. Arbeten måste skapas i nyaföretag och framför allt inom små och medelstora företag.Eftersom kvinnor och män startar och driver företag på olikasätt krävs speciella insatser, direkt riktade till kvinnor, för attmånga fler ska välja att bli företagare.Regionalpolitiken, näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken är till föratt öka sysselsättningen i vårt samhälle. Många insatser är sagda att gälla likaför kvinnor och män, men utfallet ser annorlunda ut. Det krävs därför attinsatserna granskas ur ett jämställdhetsperspektiv. Därutöver krävs insatsersom riktas direkt till kvinnor, som ska starta eller som driver företag omtillväxten på detta område ska bli vad landet behöver.I dag finns i samtliga län någon form av resurscentrum, både regionala ochlokala, som på olika sätt arbetar för att tillvarata kvinnors resurser. Detfinnsockså jämställdhetsexperter i varje län och dessutom kvinnliga affärs-rådgivare i många kommuner. De mål och riktlinjer som gavs för arbetet vidresurscentrumen var att de skulle använda ett underifrånperspektiv, att deskulle utgå från kvinnors behov och att de skulle arbeta processinriktat.Resurscentrumen arbetar gränsöverskridande och sektorsöverskridande.De måste få utvecklas vidare för att bli en verklig tillgång i det lokala ochregionala arbetet. Resurscentrum har funnits . Då det finnsett stort behov av denna verksamhet måste en permanent finansieringgaranteras.Det råder stor enighet om fortsatt behov av ett nationellt resurscentrum,NRC, som samordnande organ på central nivå. Det nationellaresurscentrumets viktigaste uppgifter är att samordna länens olika insatseroch att stödja regionala och lokala resurscentrum runt om i landet men ävenatt påverka olika verk, andra myndigheter och organisationer på ett förkvinnorna positivt sätt. Centrumet ska också vara en kunskapsbank och arbetamed metodutveckling och nytänkande som kräver ny kunskap. Andra viktigaarbetsuppgifter är att ha internationella kontakter för informations- ocherfarenhetsutbyte med hög kvalitet och bred kompetens på olika nivåer. Ettsmidigt och funktionellt arbetssätt bör även utvecklas.Det är därför angeläget att det nationella centrumet permanentas och att detfår en fristående roll som egen myndighet med eget budgetansvar, för att detska kunna fungera som en offensiv aktör gentemot andra instanser isamhället. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om permanent finansiering av regionala resurscentrum,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om organisation och finansiering av ett nationellt resurscentrum.
mot · GK02Fi83 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition För många som bor på landsbygden i mindre tätorter eller istorstädernas ytterområden och som har lång väg till sinaarbeten är oftast den egna bilen det enda alternativet för att tasig till och från arbetsplatsen. Många ska dessutom lämnaoch hämta barn på dagis eller hos dagmamma på vägen tilloch från arbetet. När man kan ska man naturligtvis väljakollektivtrafiken men i vårt avlånga land med storaglesbygdsområden kommer vi även att varaberoende av privatbilar.Företag med lokalisering ute på landsbygden berörs också av regler förreseavdrag. De ökade pendlingskostnaderna kan innebära att det är svårt att fåkvalificerad arbetskraft men också svårigheter att sköta kundkontakter.Hinder för ett utökat småföretagande måste i möjligaste mån undanröjas.Kostnaderna för bilåkandet har stigit och utgör för många enskilda en av destörsta utgiftsposterna. har det varit motiverat att höjaenergiskatterna för motordrivna fordon med avsikt att stärka finanserna ochatt begränsa bilåkande. Det kan dock inte vara rätt att de människor som harlång resväg och som saknar allmänna kommunikationsmedel ska vara de somdrabbas hårdast. Mot denna bakgrund är det av yttersta vikt attavdragsreglerna är så utformade att de varken förhindrar ett fritt val avboendeform eller lokalisering av företag. Ur ett regionalpolitiskt perspektiv ärdärför reseavdragens utformning och nivå avgörande för framtida utveckling iglesare befolkade områden av vårt land.Mot bakgrund av detta anser vi att reseavdraget bör höjas till /mil. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade reseavdrag för boende i glesbygd.
mot · GK02Fi85 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition I propositionen föreslås vissa förändringar för att stärka ochutveckla arbetsförmedlingsnämnderna. Detta för att öka detlokala inflytandet.Arbetsmarknadspolitiken är en del av den ekonomiska politiken.Arbetsmarknadspolitik måste bygga på och syfta till att höja kompetensen föratt kunna ta ett nytt arbete, förhindra passivisering och social utslagning. Idetta sammanhang är samordning och samverkan mellan olika myndigheterviktigt.Arbetsmarknadspolitiken behöver decentraliseras. Det är på den lokalanivån man känner behoven och vet möjligheterna. Därför bör den lokalanivån stärkas än mer.Flera steg har tagits för att förenkla och decentralisera den traditionellaarbetsmarknadspolitiken. Större samordning och samverkan lokalt skaparstörre effektivitet. Arbetsförmedling, försäkringskassa och kommunen bör iökad utsträckning samarbeta. Förändringar har gjorts för att arbetsförmed-lingarna ska kunna hantera bland annat de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernapå ett mer flexibelt sätt. Det är viktigt att detta nu går vidare. Inomkommunerna, arbetsförmedlingarna etc. finns en ambition att så långt möjligtåstadkomma samverkan och samordning mellan arbetsförmedling,försäkringskassa, sociala myndigheter och företrädare för näringsliv etc.Genom ökad samverkan kan ett sektorsövergripande arbete nås, och därmedökar effektiviteten. Inte minst är detta viktigt för de arbetslösa som riskera"falla mellan stolarna", eller befinner sig i en gråzon mellan olikamyndigheter. Regler som försvårar sådant samarbete måste ses över.Det lokala inflytandet måste vara reellt och operativt. Den kompetens ochdet engagemang som finns i de lokala arbetsförmedlingsnämnderna måste tastillvara. Då kan mer av arbetet präglas av de behov och de möjligheter somfinns i respektive kommun. Centrala regelverk får inte omöjliggöra lokalasysselsättningsbefrämjande åtgärder.Mer flexibla lösningar måste blir möjliga. Av bland annat denna anledningbehöver regler ses över så att klara besked om arbetsförmedlingsnämndernasuppgifter och deras mandat kan ges. Regeringen bör därför utökaarbetsförmedlingsnämndernas befogenheter och förtydliga deras uppdrag.Stelbenta centrala regler och detaljregleringar får inte leda till att dennadecentraliseringsreform blir ett slag i luften. Lokala behov måste kunna styraåtgärdernas inriktning och fördelning. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklat regelverk och ökade lokala befogenheter.
mot · GK02Fi86 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Regeringen föreslår att de i propositionen föreslagnaåtgärderna ska finansieras genom en höjning avtobaksskatten . Denna ändring bör enligtregeringen träda i kraft . För ensådan höjning talar, anser regeringen, även folkhälsoskälsamt det faktum att ännu inte uppnått denminiminivå på cigarettskatt som gäller inom EU.Nivån på skattehöjningen, , tyder på att det enbart är statsfinansiellaskäl som ligger bakom skattehöjningen. Om det vore folkhälsoskäl så kanman fråga sig varför förslaget till höjning inte ligger på . En sådanhöjning skulle innebära ett paketpris på i runda tal , vilket är likamed priset på ett cigarettpaket i Norge.EU:s regler är ursprungligen skapade för att minska gränshandel som berorpå skillnader i prisnivån på olika varor. Förslaget att höja tobaksskatten med29 % motverkar syftet att undvika problem med gränshandel. Om förslagetgenomförs kommer ett paket cigaretter att vara dyrare i äni . Det förefaller därför sannolikt att gränshandeln kommer att öka.Det innebär också att den illegala gränshandeln kommer att öka.Redan i dag saknar tullen resurser att förhindra smugglingen när det gälleralkohol och narkotika. Tobaken kommer, med den föreslagna skatte-höjningen, att bli ytterst lönsam för smuggelsyndikat. Tobaken är också mersocialt accepterad än både alkohol och narkotika. Det är därför enklare attskapa nya marknader för smuggeltobak. Dessutom är straffen förtobakssmuggling mildare. Såväl RSV som tullen avråder från en så drastiskskattehöjning på tobak. Jag befarar därför att skattehöjningen inte inbringarde ökade skatteintäkter som beräknas i propositionen. Det är också tveksamtom det finns några positiva folkhälsoskäl att hänvisa till; en ökad smugglingkan få motsatt effekt på folkhälsan.Jag anser att regeringen bör utreda konsekvenserna av en så kraftigtobaksskattehöjning innan den genomförs. En sådan utredning bör ta uppfrågan om ökad smuggelrisk, folkhälsoperspektivet och den fördelnings-politiska aspekten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om höjning av tobaksskatten,2. att begär att regeringen tillsätter en utredning omkonsekvenserna av en kraftig tobaksskattehöjning enligt vad i motionenanförts.
mot · GK02Fi87 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition Presstödets avvecklingMålsättning för presstödet har angetts vara att det skall verkaför att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden samtfrämja en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning.Dessa förhoppningar har emellertid inte kunnatinfrias. Trots ett omfattande statligt stöd med stora kostnaderför skattebetalarna har ett stort antal tidningar tvingats tillnedläggning och andra står inför hotet att läggas ned.Anledningen är att presstödet inte har använts till de seriösarationaliseringsåtgärder som stödet varit avsett för utan istället utnyttjats till att täcka löpande utgifter. Hela syftetmed presstödet har härigenom förfelats eftersom stödet defacto inte gagnat mångfalden på dagstidningsmarknaden, ochdärmed inte heller nyhetsförmedlingen elleropinionsbildningen.Rent allmänt gäller för all verksamhet - såväl privat som offentlig - attmisslyckanden och felsatsningar bör rättas till. I annat fall gör mansigskyldig till misshushållning med ekonomiska resurser. Det kan enligt vårmening inte göras något undantag från denna grundläggande princip vadgäller t.ex. presstödssystemet. Mot denna bakgrund anser vi att presstödet böravskaffas.I regeringens förslag till tilläggsbudget för föreslås en sänkning avpresstödet med . föreslås presstödet sänkasmed ytterligare . Även om regeringens förslag skullekunna uppfattas som ett steg i rätt riktning så är förslaget enligt vår meninginte tillräckligt långtgående för att nuvarande problem på dagstidnings-marknaden skall kunna avhjälpas.Enligt vårt förslag avskaffas presstödet gradvis i två etapper. Vad gällerregeringens förslag i tilläggsbudgeten hänvisar vi till vårt förslag i kommitté-motion 1996/97:K705, Presstödets avveckling, av förste vice talman m.fl. (m). I motionen föreslås att presstödet minskas med 300 miljonerkronor för att därefter avvecklas helt 1998. På grund av den nuuppstådda tidsförskjutningen torde inte vårt förslag kunna genomföras fullt utunder innevarande år. Vi föreslår därför att presstödet minskasmed utöver regeringens förslag, dvs. sammanlagt 150miljoner kronor, och att resterande del av presstödet avvecklas 1998. Dettaunderlättas om reklamskatten tas bort och en neutral tidningsmoms på 21procent införs i enlighet med ett av oss moderater tidigare framställt yrkande imotion 1996/97:Fi10, Reklamskatt och tidningsmoms, av m.fl.(m). HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett avvecklat presstöd.
mot · GK02Sf36 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:63. Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration m.m. Regeringen har i prop. 1996/97:63 redovisat hur man villförändra socialförsäkringens administration. Förslaget är enprincipskiss som ännu saknar lagtext. Detta skall regeringenåterkomma till med. Vissa delar i förslaget skallockså ses över ytterligare. Det gäller bland annatnomineringen till socialförsäkringsnämnder.Vi anser att regeringens slutgiltiga förslag om socialförsäkringens admi-nistration skall ge arbetsmarknadens parter rätt att nominera socialförsäk-ringsnämnder. De beslut som tas i dessa församlingar berör eller har till stordel sin upprinnelse i förhållanden på arbetsmarknaden. Det borde därför varasjälvklart att ta tillvara den kunskap om villkor och förhållanden på arbets-platser som finns hos parterna.I dag är arbetslinjen genomförd i försäkringarna. Genom de nya regler omarbetsförmågebedömning vid kort och långvarig sjukdom som började gällavid , har betoningen på arbetsförmågan ytterligare accentuerats.Även utvecklingen inom rehabiliteringsområdet är ett led i arbetslinjeneftersom det ökar människors möjligheter att stanna kvar i arbetslivet.I allt detta arbete är den kunskap som finns hos parterna väsentlig. Det ärockså parterna som enligt arbetsmiljölagen har att gemensamt arbeta medrehabiliteringsarbetet i skyddskommittéer på arbetsplatserna. Genom parter-nas representation i den lokala socialförsäkringsadministrationen kan kunskapoch erfarenhet på ett naturligt sätt spridas mellan arbetsmarknaden ochsocialförsäkringsadministrationen.Socialförsäkringsnämndernas beslutsbefogenheter och nomineringsför-farande skall ses över ytterligare. De beslut som tas i dessa ärindividärenden om förtidspension, arbetsskadelivränta, handikappersättningm.m. Det är beslut som är direkt avgörande för den enskilde individen.Kunskapen om förhållanden på arbetsmarknaden, yrkeskrav, arbetsorgani-sation m.m. är här av största vikt för ett riktigt beslut. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadens parters representation i försäkringskassanssocialförsäkringsnämnder.
mot · GK02Sk41 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:117 Ny förmögenhetsskattelagstiftning I propositionen anges att sambeskattning skall ske av makarsom levt tillsammans under beskattningsåret samt avföräldrar och deras hemmavarande underåriga barn.I dag har i alla andra sammanhang sambeskattning utmönstrats - var och enbetalar skatt på sin inkomst utan hänsyn tagen till familjebildning ellercivilstånd. Det anses som jämställt och självklart - utom när det gällerförmögenhetsbeskattning!Det kan inte vara rimligt att , som i så många sammanhangbetraktas som föregångsland på jämställdhetsområdet, skall ha kvar dennaomoderna kvarleva från ett samhälle där värderingarna var helt annorlunda ändagens!Regeringen bör därför komma med förslag till avveckling avsambeskattningen gällande förmögenheter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till avveckling avsambeskattning gällande förmögenheter i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02Sk42 · 1997-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:117 Ny förmögenhetsskattelagstiftning I propositionen föreslår regeringen att en proportionellförmögenhetsskatt även i fortsättningen skall tas ut påfysiska personers förmögenhet som överstiger ett fribelopp.Den skattefria gränsen för fysiska personer bör enligtförslaget förbli , och skattesatsen föreslåsligga kvar på 1,5 procent.Förmögenhetsskatten bör avskaffas möjligt. beslutaderiksdagen på den borgerliga regeringens förslag om en avveckling av för-mögenhetsskatten , men förslaget drogs genom krisuppgörel-serna med Socialdemokraterna tillbaka . Det är hög tidatt på nytt realisera ursprungsförslaget om ett avskaffande av förmögenhets-skatten.Om majoritet ändå beslutar att förmögenhetsskatt skall tas utfinns det dock all anledning att ta itu med den orättvisa sombestår i att makar sambeskattas i förmögenhetshänseende. Denna orättvisainnebär bl a att ett gift par tillsammans har ett fribelopp på ,medan ett par i samboförhållande har ett dubbelt så stort fribelopp - eller1 800 000 kronor.Detta är orimligt, förlegat, ologiskt och ett hån mot äktenskapet. Sam-beskattningen av förmögenhet måste avskaffas med det snaraste.Av propositionen framgår att flertalet remissinstanser anser att sambeskatt-ning skall avskaffas. Motiveringen är främst av rättvise- och förenklingsskäl.Dessutom anser Lagrådet att det är otillfredsställande att i den nya lagstift-ningen ta över regler om sambeskattning års lag. Lagrådet anserbland annat att en bristande anpassning av lagreglerna till samhällsutveck-lingen, med sina mer varierande samlevnadsformer än 1947, kan ledatill minskad tilltro till och efterlevnad av lagstiftningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1996/97:117 i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om avskaffadförmögenhetsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att - vid bifall till propositionen - hos regeringen begär förslagom avskaffad sambeskattning av förmögenhet i enlighet med vad som anförtsi motionen.