mot · GL02T815 · 1997-10-06 00:00:00 — Dessa möjligheter är nödvändiga för att gynna affärsverksamhet med elektronisk kommunikation. Emellertid är användning av autentisering och kryptering inte oproblematisk den teknik som kan skydda bankuppgifter kan också skydda kriminella gruppers kommunikation. Världens länder har valt delvis olika lösningar. , som har den största marknaden för sådana produkter, har ingen begränsning inom landet, men har exportkontroll av alla produkter som har kryptering över viss nivå. , liksom många andra länder, har också exportkontroll, både som ett resultat av samarbetet inom EU och inom ramen för Wassenaar-arrangemanget. I ett fåtal länder är kryptering förbjuden utan särskild licens. Till denna grupp hörde tidigare även , som efter en liberalisering av lagarna nu tillåter kryptering med nyckeldeposition. I strävan att finna en lämplig lösning för handel, som även fungerar globalt, har olika förslag förts fram. har i olika omgångar förespråkat flera olika system, innebärande bl.a. nyckeldeposition (key escrow) eller nyckelåtervinning (key recovery). Båda systemen har mött hårt motstånd i internationella sammanhang. Bl.a. har menats att amerikanska företag skulle ha en fördel genom att fri kryptering skulle få tillämpas på den amerikanska marknaden. Tilläggas kan att förslagen även kritiserats av programvarutillverkare i , då de menar att de förlorar kunder genom att inte kunna exportera system som innehåller avancerad kryptering. Då behandlade problematiken lyckades man endast enas om att nyckeldeposition/-återvinning ska vara frivilligt och att kommunikationslösningar bör byggas upp så att system kan kommunicera även om bara ena parten kan stödja detta. Det har redan förekommit fall då amerikanska företag förlorat order p.g.a. svårigheter att få exporttillstånd för avancerad kryptering. Svenska företag stöter på svårigheter då de vill implementera kraftfull kryptering för kommunikation över hela världen. Det är också angeläget ur den enskildas synvinkel, för att bevara integriteten, och därmed avgörande för att informationstekniken ska komma till allt större användning i ekonomin. Regler och tillstånd för sändande och mottagande av krypterade meddelanden måste belysas utifrån krav på såväl öppenhet som säkerhet och integritet för enskilda och företag. 4.5 Personlig integritet och skydd av uppgifter Individen har av tradition åtnjutit ett förhållandevis starkt integritetsskydd, även om skyddet är något svagare i än i EU. I takt med att personuppgifter kommer att skickas mellan konsumenter och företag nationellt och internationellt i allt större utsträckning riskerar detta skydd att försvagas. Användandet av s.k. cookies på Internet innebär att information om användarna lagras åtkomligt för de hemsidor man tidigare besökt. Visserligen kan detta vara mycket användbart, t.ex. för att undvika mängder med lösenord eller för att spara preferenser, men det innebär också att användare inte har kontroll över vilken information som lagras om dem och som regelbundet laddas upp till de värdar man besöker. Åtminstone en självsanering inom branschen, innebärande någon form av etiska regler för användningen, vore önskvärt. Nationella regler kring användande av företags- och personuppgifter kan befaras spela allt mindre roll framgent. bör inom EU verka för att internationella regelverk kommer till stånd. Detta bör ges regeringen till känna. 4.6 Konsekvenser av elektronisk handel Genom IT kan företag och konsumenter lätt mötas över nationsgränser. Detta innebär också att det blir lättare för företag att lägga sitt säte utomlands. Allra lättast blir det självfallet för företag som förmedlar information, t.ex. tele- och radioföretag. etablering i är ett sådant exempel. Denna utveckling kräver samordning mellan länder för att undvika osolidarisk konkurrens. Särskilt påverkas skattelagstiftningen, men också lagar om yttrandefrihet, reklam m.m. Handeln på Internet ökar explosionsartat. 1996 uppskattades antalet användare till 40 miljoner och bedöms antalet användare uppgå till närmare en halv miljard. Volymen av transaktioner på Internet ökar än hastigare; såldes varor och tjänster för ; siffran förväntas uppgå till mer än . går staten miste om skatteintäkter, främst moms, genom handel på Internet då användare beställer varor och produkter från länder utanför EU som inte deklareras. I takt med att användningen ökar kommer även skattebortfallet att accelerera. Även inom unionen, där moms erläggs i det land som varan säljs, kommer skattekonkurrensen att tillta. Genom att söka på Internet kan konsumenterna finna de varor de eftersöker i länder med lägre moms. På grund av denna utveckling ökar kraven på samarbete inom skatteområdet, främst mellan de europeiska länderna. Det finns en risk att företag i länder med höga skatter på försäljning av information missgynnas av detta, då konsumenterna lika gärna kan vända sig till företag i andra länder och köpa informationen. Vi ser med tillfredsställelse att uppmärksammat problemet i sin deklaration. Det är angeläget att insikten om att informationsteknikens spridning innebär påfrestningar på de nationella skattesystemen även resulterar i åtgärder nationellt. Det är nödvändigt att se över den tekniska utvecklingens påverkan på det svenska skattesystemet och dess påverkan på statens inkomster. Regeringen bör skyndsamt tillsätta en utredning för att bedöma dessa konsekvenser och återkomma till med förslag till åtgärder. Detta bör ges regeringen tillkänna. Konsumenter åtnjuter ett starkt skydd i , liksom i många europeiska länder. Svenska konsumenter skyddas av bl.a. konsumentlagen, konsumenttjänstlagen och hemförsäljningslagen. EU har gemensamt antagit direktiv för att skydda konsumenter vid gränsöverskridande handel (direktiv /7/EG), innebärande bl.a. att man fastslår konsumenters rätt att reklamera varor, skydd mot påträngande marknadsföring och rätt till fullständig information om varan. Möjligheten att handla på distans gynnar i längden konsumenterna, då de kan finna de bästa priserna på de varor eller tjänster de efterfrågar. I takt med att handeln ökar, ökar emellertid också behovet av att finna gemensamma regler. Inom EU uppmärksammas problemet, och det är angeläget att även handel på global nivå diskuteras i detta sammanhang. Ett vaktslående av konsumenternas rättigheter innebär också de bästa möjligheterna för att en global handel skall utvecklas. Regeringen bör utreda i vilken mån konsumentlagstiftningen bör förändras i och med den ökade distanshandeln. Detta bör ges regeringen tillkänna. 5 IT och ett samhälle tillgängligt för alla 5.1 Utjämna skillnader mellan olika socioekonomiska grupper Ekonomiska eller sociala skäl får inte vara ett hinder för tillgång till informationstekniken. Undersökningar visar att en större andel akademikerhushåll har tillgång till datorer än hushåll bestående av LO-medlemmar. En åtgärd som kan minska skillnader är exempelvis de intressanta försöken med uthyrning av datorer som LO har påbörjat. har också ett projekt där lantbrukare och landsbygdsboende kan inköpa datapaket. Folk- och skolbibliotek har också en viktig uppgift att fylla när det gäller att ge en allmän informationsservice. ser därför posititivt på att biblioteken utvecklas till mediatek där medborgarna har möjligheter till boklån, biljettbokningar till kulturarrangemang och informationsinhämtning genom exempelvis Internet. 5.2 Utjämna skillnader mellan könen uttalade mål är att kvinnor och män ska ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Detta innebär att förslag och beslut alltid måste analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv för att klarlägga möjliga konsekvenser för kvinnor respektive män, särskilt vid strukturförändringar i samhället. Informationsteknikens framväxt är en sådan strukturförändring av vårt samhälle och måste därför granskas ur ett genderperspektiv. När man analyserar IT-frågan är det viktigt att man använder en analysmetod som särskiljer både kvinnor och män. I flera undersökningar som gjorts visar det sig att flickor och kvinnor inte har lika stor tillgång som pojkar och män till datorer i hemmet. I ungdomens IT-råds undersökning bland 1 027 gymnasieelever uppger av flickorna att de aldrig använt en dator, medan av pojkarna uppger detsamma. av kvinnorna att jämföra av männen har endast använt dator en gång. De som använder datorn ofta är av pojkarna och av flickorna. När det gäller tillgång till datorer i familjen så är det av männen och av kvinnorna som saknar en dator i hemmet. Inte heller i skolan tycks flickor använda datorer i lika hög grad som pojkar. Inom de gymnasieprogram som främst väljs av flickor är datoranvändningen mindre frekvent. Eftersom den elektroniska infrastrukturen på skolorna är tämligen begränsad är det viktigt att se till att flickorna, som i inledningsskedet ofta är mindre motiverade än pojkarna, har lika stora möjligheter att använda datorerna som pojkarna har. I de lokala skolplanerna bör därför mål sättas upp för en jämn fördelning av datatillgången. Detta bör ges regeringen till känna. 5.3 Funktionshindrade och IT Informationstekniken innebär för de flesta människor att arbetsuppgifter kan utföras snabbare, enklare eller effektivare. För de många funktionshindrade i vårt land innebär tekniken att de kan leva ett självständigare liv under förutsättning att tekniken utnyttjas rätt. Men tekniken innebär inte bara stora möjligheter utan även hot mot många människor. De funktionshindrades situation kräver särskild uppmärksamhet. IT som stöd för handikappade togs för sedan upp i ett reportage från , , i . Med hjälp av en liten bärbar dator, , har man skapat nya möjligheter för förståndshandikappade att leva ett friare och självständigare liv. Datorn innehåller kommunikationsmöjligheter, en kamera m.m., med vars hjälp personerna kan kommunicera med en central, som kan hjälpa dem till rätta i svåra situationer. För dyslektiker finns möjlighet att ta del av skrivet material med hjälp av utrustning som läser upp vad som står på en datorskärm. Synskadade kan ta del av allt material på datorer med hjälp av utrustning som avläser skärmen och översätter innehållet till . Det är angeläget att den tekniska utvecklingen som sker också snabbt kommer de handikappade till del. En översyn bör därför göras av sjukvårdshuvudmännens förskrivning av IT-hjälpmedel, något som kan leda till en förändring av den policy som gäller. Detta bör ges regeringen tillkänna. Den anpassning av IT-utrustning som krävs för olika funktionshinder, som Braille-läsare eller talsyntes, är ofta mycket dyr. Möjligheten att införa ett särskilt stöd för anpassning av IT-produkter, liknande det stöd som finns för anpassning av t.ex. bilar, bör därför utredas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det är även angeläget att tillsätta den utredning som föreslår för att utreda en ny lagstiftning om antidiskriminering och tillgänglighet inom IT-området. Detta bör ges regeringen tillkänna. konstaterar också mycket riktigt att de facto-standarder tas fram utan särskilt stort inflytande av brukargrupper eller myndigheter. Däremot har myndigheter stora möjligheter att påverka utvecklingen genom upphandling. I kräver lagen att federala myndigheter ställer krav på handikapptillgänglighet vid upphandling. En motsvarande förändring av borde vara möjlig att genomföra i . 6 IT och samhällsinformation Alla medborgare är skyldiga att känna till lagar, förordningar, föreskrifter från myndigheter och kommuners författningar samt hur hela detta regelverk tillämpas av svenska domstolar. Informationstekniken har skapat förutsättningarna för varje medborgare att hålla sig orienterad om regelverket och vid behov själv ta reda på vad som gäller i en given situation. finns rättslig information i form av lagstiftningen och många förarbeten samt dokument och beslut allmänt tillgängliga gratis via informationssystem Rixlex. Det är av utomordentlig betydelse att detta system består och utvecklas i riktning mot att ge medborgarna tillgång till hela regelverket i elektronisk form. Det bör vara möjligt att bygga upp ett rättsligt informationssystem tillgängligt via Internet som ger länkar till alla regeringens, , myndigheters, domstolars och kommuners rättsliga dokument. Det bör vara möjligt att länka sig mellan olika databaser och dokument ingående i systemet. För att ge medborgarna en chans att hitta rätt i den stora mängd av dokument det är fråga om bör det finnas kvalificerade sökmöjligheter. Detta förutsätter att , , myndigheterna, domstolarna och kommunerna ansluter sig till erkända (företrädesvis ISO-standarder) standarder för märkning av dokument som gör det möjligt att göra strukturerade sökningar och få dokumenten presenterade i olika format och utseende. Trots den snabba utvecklingen på området måste det förutsättas att många rättsliga dokument inom överskådlig tid även kommer att produceras på papper. För en rationell produktion bör därför standarder för märkning av dokumenten också vara tillämpliga för tryckeriproduktion. En viktig faktor är att den elektroniska versionen av rättsliga dokument jämställs med den tryckta versionen. Det bör vara möjligt att skapa en säker produktion av rättsliga dokument så att den elektroniska versionen kan ligga till grund för den tryckta versionen. Det ger inte bara en rationell produktion utan är också en stor vinst för medborgarna att kunna välja medium för sin kunskapsinhämtning. Detta bör ges regeringen tillkänna. För att medborgarna ska kunna hitta rätt i dokumentmängden krävs också att de kan hitta dem i strukturerade databaser som ger möjlighet till hög precision i sökningarna. Riksdag, regering, myndigheter, domstolar och kommuner bör därför tillhandahålla sina regelverk i just den formen av strukturerade databaser. För att sökningar ska kunna ske på ett enhetligt och rationellt sätt i hela systemet krävs att ISO-standarden (mera känd efter sin amerikanska beteckning ) används. Det ger också användarna möjlighet att få dokumenten presenterade på ett enhetligt sätt. Det är, som tidigare nämnts, svårt att orientera sig bland rättsliga dokument. Ofta tvingas medborgarna anlita experthjälp. Med hjälp av utförliga beskrivningar av de olika rättskällorna och deras status i lagstiftningsprocessen kan emellertid ett rättsligt informationssystem underlätta för medborgarna att klara sig bättre på egen hand. Detta bör ges regeringen tillkänna. () är ursprungligen ett amerikanskt system för offentlig information som blivit internationell standard för att beskriva databaser och dokument på ett för medborgarna överskådligt och enhetligt sätt. Ett enhetligt rättsligt informationssystem som skissats ovan förutsätter naturligtvis inledande investeringar i programvaror, säkerhetssystem och en organisation för underhåll, drift och utveckling. Grundprincipen bör vara att varje producent av rättsliga dokument självständigt ansvarar för att korrekta dokument blir tillgängliga i systemet. I den mån det kan kräva investeringar i form av programvaror, ändrad organisation eller arbetsfördelning och vissa driftskostnader för att hålla de egna databaserna uppdaterade bör erforderliga medel avsättas för detta. Medborgarintresset bör stå i första rummet. Detta bör ges regeringen tillkänna. Förutom det positiva ur demokratisynpunkt att rättsinformation blir lättare att finna, dvs servicekvalitén gentemot medborgarna höjs så sparar ju myndigheterna även tid och pengar genom att mindre resurser krävs inom myndigheterna dels för att skaffa fram erforderlig rättsinformation för det interna dagliga arbetet, dels för att hjälpa allmänheten tillrätta. Ett decentraliserat ansvar behöver kompletteras med en central ledning av systemet. Stiftelseformen kan vara lämplig för att utforma policy och leda utvecklingen av systemet. Därutöver kan det behövas ett sekretariat som leder och ansvarar för den dagliga driften, understödjer producenterna av rättsliga dokument och eventuellt också sköter alla centrala upphandlingsfrågor av program och verktyg. Statsmakterna bör ställa erforderliga medel till förfogande för drift, underhåll och utveckling. Detta bör ges regeringen tillkänna. Rättsinformationen är en mycket central del av den totala samhällsinformation som bör erbjudas medborgarna. Därför ter det sig naturligt att samordning med projektet etableras och vidareutvecklas. SverigeDirekt är den Webb-tjänst som skapats ur Toppledarforums på Internet. SverigeDirekt skall fungera som en gemensam ingång till all offentlig information från stat, kommun och landsting. Det är m.a.o. Internet-delen av vad som omnämdes i fjolårets center-motion angående den offentliga sektorns 112-nummer. Citat ur motionen:Användarnas möjlighet att hitta rätt underlättas om det fanns en central utgångspunkt för rätts- och samhällsinformation, en utgångspunkt med ett namn som alla snabbt kunde lära sig och lätt komma ihåg en motsvarighet till att alla känner till att man ringer 112 i en nöd- eller larmsituation. På samma vis skulle detta bli hela den offentliga sektorns 112-nummer. skall pågå t.o.m. 31/12 1998. P.g.a. att projektet efter starten utvidgades fördröjdes kraftigt öppnandet av tjänsten på Internet. Det kan därför finnas anledning att överväga en förlängning av projektet innan utvärdering sker. tjänsten ges de möjligheter som erfordras räknat, för att trimma in alla orienterings- och sökfunktioner som krävs för att det skall bli ett smidigt och effektivt hjälpmedel för medborgaren in till myndighetsvärlden. Samverkan med specialinriktade nätverk såsom bl.a. Kulturnät , Svenska miljönätet och Skoldatanätet bör eftersträvas med högsta prioritet. Dessa nätverk som liksom SverigeDirekt drivs som projekt kan genom ett permanentande bidra till att ytterligare förstärka medborgarens service, insyn och dialog gentemot myndigheterna. Förutom den insats som gör för att öka insynen och medborgardeltagandet i samhällsdebatten genom sin medverkan i , så skulle genom egna utvecklingsprojekt kunna öka snabbheten och tillgängligheten till den politiska debatten än mer, som eventuellt resonemang kring begreppet politikerförakt skulle kunna minimeras. Bland statsvetare framförs teorin om att en orsak till det s.k. politikerföraktet kan vara att politikerna så sällan ges möjlighet till att i lugn och ro ocensurerade få framföra en samlad helhetsbild av sin politik. Journalister styr medvetet eller omedvetet politikernas framtoning genom att inte sända hela intervjuer, ibland p.g.a. tidsbrist, andra gånger enbart genom att fråga om för journalisten spektakulära frågor eller att inte intervjua partiet alls. Direkt videoutsändning från kammaren via Internet skulle ge alla partier möjlighet att nå ut till hela landet. TV-sändningar via kabel har enbart givit storstadsmedborgare möjlighet att följa debatter och motsvarande i . En specifik detalj i sambandet beträffande utsändning via Internet från , kan val vara. har från RSV med hjälp av olika nätoperatörer utsändningen av det fortlöpande valresultatet skett till tidningar, radio, TV och motsvarande. De har då abonnerat på en e-post-förbindelse från RSV. Med nuvarande webbteknik skulle detta kunna ske via hemsida på Internet. Valresultatet skulle dessutom sedan lätt kunna vara tillgängligt på till glädje för forskare inom statsvetenskap, statistik etc. Beträffande alla de möjligheter som Internet erbjuder för att förverkliga den digitala allemansrätten angående tillgången till fri rätts- och samhällsinformation måste även en internationell aspekt medtagas i det här sammanhanget. Sedan förra IT-motion skrevs så har EU:s databaser för rättsinformation, Celex, blivit än mer anpassade för dagens informationssamhälle. De finns nu även i World på Internet. Dock gäller fortfarande att det krävs specifika lösenord för att kunna utnyttja dem. Lösenord kostar pengar att erhålla. Detta gäller både för allmänheten och alla verk och myndigheter som utnyttjar dessa baser i sitt dagliga arbete. Lagregler har alla medborgare en skyldighet att känna till det ter sig då naturligt att det borde vara fri tillgång till dessa dokument. , regeringen och myndigheterna, som en del i EU:s verksamhet p.g.a. medlemskap, är delaktiga i skapandet av dessa regler. För att sedan ta del av dem och arbeta med dem måste vi köpa tillbaka informationen. Regeringen bör verka för att Celexdatabaserna blir fritt tillgängliga via www-tekniken på Internet. Detta bör ges regeringen tillkänna. Den problematik som kan uppstå är vida känd och debatterad av många. Men uppmärksammades problemet för sent och finns det fortfarande de som inte insett vidden av de problem som kan uppstå? Globalt sett kan frågor resas av vitt skilda slag; klarar t.ex. den internationella finansmarknaden övergången? Statskontoret lämnade en rapport till regeringen och informationssystemen Övergången (SFS 1997:30). Den visar att beredskapen inte är så god inom alla myndigheter. Endast ett fåtal organisationer uppger att analysarbetet är färdigt och att åtgärdsplaner är upprättade. Hur är motsvarande situation inom näringslivet? har genomfört en enkätundersökning inom industrin. Resultatet redovisas i rapporten och övergången i industrin. skriver i sammanfattningen ... att man bedömer läget allvarligt inom svensk industri... Processorer, som påverkas av årsövergången, kan finnas i en rad produkter såsom klimatanläggningar, hissar och ekonomiska transaktionssystem. Produkter kan slås ut. Företag kan komma att stämmas enligt produktansvarslagen. Om en bolagsstyrelse och VD har uppmärksammat 2000-problematiken, men inte vidtagit någon åtgärd enligt aktiebolagslagen, vad händer då? Det finns risk för skadeståndsprocesser. De legala kostnaderna kan bli lika stora eller större än de tekniska anpassningskostnaderna. Ur aktieägarperspektiv likaväl som för parter som handlar med ett företag kan det vara av yttersta intresse att veta om företaget har beaktat 2000-frågan. Det finns skäl att redovisa vad som har gjorts beträffande 2000-problematiken i företagens årsredovisningar. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det finns ett otal infallsvinklar på användningen av Internet i . En självklar förutsättning för användandet är att det finns en väl fungerande infrastruktur. Statskontoret har haft ett uppdrag från att utreda Den svenska delen av Internet. Slutrapporten överlämnades till departementet. Vi hoppas få möjlighet att återkomma i denna fråga med anledning av denna slutrapport. Internet har på ett imponerande sätt utvecklats i en fascinerande anarkistisk miljö av egen kraft och med hjälp av självreglering funnit sina egna väl fungerande former. Det är bra. Detta innebär däremot inte att man från statsmakternas sida bara skall ställa sig vid sidan om utvecklingen och hoppas att det alltid kommer att gå bra och att alla problem bara löser sig av sig själva. Det gäller att vara så väl insatt i skeendena beträffande utvecklingen av Internet, att inte den dagen eventuellt inträffar när allt bara går fel och statsmakterna samstämmigt uttrycker det kunde vi absolut inte föreställa oss att det skulle hända. Låt oss jämföra det med t.ex. internationell flygtrafik. Här skall fri konkurrens på en öppen marknad få gälla, men om inga regler sattes upp om hur t.ex. inflygningarna skulle ske och i vilken turordning de skulle genomföras in till en större flygplats, så skulle lätt katastrofen kunna vara ett faktum. Om den yttersta av alla katastrofsituationer skulle uppstå för del vi blev indragna i ett krig. Vad händer då? Av säkerhetsskäl måste vi ha en klar bild av hur vi omgående skall agera. Det krävs då en färdig administrativ och teknisk beredskapsplan för att kunna stänga av den svenska delen av Internet. Var fattas det politiska beslutet och hur är tekniken organiserad för att detta beslut skall kunna genomföras? 9 IT och bistånd Den tekniska utvecklingen i de industrialiserade länderna har skapat tidigare oanade möjligheter att utbyta och inhämta information. har allt mer halkat efter.