mot · GK02K35 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:105 samverkan I propositionen föreslås förändringar i kommunallagen somdels innebär att det blir möjligt för kommuner och landstingatt samverka med andra kommuner och landsting genom attbilda en gemensam nämnd, dels att bestämmelserna omkommunalförbund tas in i kommunallagen.Kommuner och landsting samverkar i stor utsträckning inombåde de frivilliga och obligatoriska verksamheterna, bland annat genom olikaformer av samarbetsavtal, gemensamma bolag eller kommunalförbund.Folkpartiet delar i huvudsak regeringens syn att gemensamma nämnder kanerbjuda en smidigare och - framför allt för insyn - mer öppen lösning församverkan.Fördelarna med samverkan är, som regeringen nämner i propositionen, attden möjliggör ett mer flexibelt och effektivt resursutnyttjande. Enverksamhet behöver till exempel inte anpassas till en geografisk kommun-gräns, utan till vad som är praktiskt med utgångspunkt från vilka behov somskall tillgodoses. För i synnerhet mindre kommuner kan det vara rationellt attutnyttja gemensamma resurser för att förse kommuninvånarna med så godservice som möjligt. Mindre kommuner kan också dra nytta av någonspeciell kompetens som finns i en större kommun, genom att bildagemensam nämnd.Från utgångspunkter ser vi också andra fördelar med förslagetän de ekonomiskt rationella. Möjligheten att bilda gemensamma nämnderunderlättar för små kommuner att samarbeta, och minskar därmed motiventill kommunsammanslagningar och omvänt - underlättar kommundelningar.Avståndet mellan politiker och medborgare ökar. För att vända dennautveckling krävs fler förtroendevalda i . Uppdragen bör bli fler, debör spridas och nya människor bör regelbundet få möjligheten att ta på sig ettpolitiskt uppdrag. Detta kan bäst åstadkommas om antalet kommuner ökar.En annan fördel med förslaget om gemensamma nämnder är att de gör dekommunala bolagen överflödiga. liberalerna har tidigare imotioner till krävt att de kommunala bolagen successivt avvecklas.I dag finns cirka 1 500 kommunala bolag som tillsammans omsätter över 100miljarder kronor. Vi menar att detta är oacceptabelt. När kommunalaangelägenheter försvinner in i aktiebolagen försvinner också en betydandedel av den insyn och offentlighet som är ett grundläggande drag i densvenska demokratin. De kommunala bolagen omfattas visserligen av sammaoffentlighetsregler som den kommunala förvaltningen, men det är inte till-räckligt för att garantera insynen.Sekretesslagen ger stora möjligheter till hemlighetsmakeri med hänvisningtill affärshemligheter. Eftersom i princip allt som avhandlas i ett bolag harbetydelse för dess konkurrenssituation - hur det uppfattas av allmänheteneller hur kreditvärdigt det är - kan det mesta hemligstämplas med hänvisningtill affärssekretessen. Vid sidan av möjligheten till insyn utgör ocksåbesvärsrätten ett grundläggande inslag i den kommunala demokratin. Dennarätt existerar inte för ett kommunalt bolag.Förutom att bolagsformen försvårar medborgarnas insyn i kommunalaverksamheter så skadar bolagen konkurrensen. Det finns också gott omexempel på kommuner som gjort dåliga affärer. uppgick de totalaförlusterna i de kommunala bolagen till - skattemedelsom borde använts till barnomsorg, äldreomsorg och skola. Dessutomkonkurrerar den helt övervägande delen av bolagen på redan fungerandeprivata marknader.Vi anser därför att ett lagförslag om gemensamma nämnder i kommunernamåste kopplas till ett förslag om en successiv avveckling av de kommunalabolagen. Att så inte skett i regeringens proposition är en allvarlig brist.Vi vill också förhindra att kommunala bolag, som ägnar sig åtaffärsdrivande verksamheter som städning, gym, plåtslageri eller hotell- ochrestaurangservice - för att ge några exempel - bara glider över till den nyasamverkansformen. I regeringens proposition föreslås att alla kommunalaverksamheter skall kunna bli föremål för samverkan i en gemensam nämnd,med undantag för civilt försvar. Också detta är en brist.Det krävs tydligare avgränsningar för att förhindra att kommunerna ägnarsig åt affärsdrivande verksamheter av det slag som nämnts. Folkpartiethar i tidigare motioner till krävt en ändring i kommunallagen sommer strikt definierar den kommunala kompetensen. Huvudregeln bör vara attkommuner inte har rätt att bedriva näringsverksamhet. Detta bör ske genomförändring av 2 kap. 7 § kommunallagen. På grund av riksdagsordningensbestämmelser om motionsrätt har vi inte möjlighet att i anledning av dennaproposition framställa yrkanden om en successiv avveckling av dekommunala bolagen eller en ändring av 2 kap. 7 § kommunallagen. Vi får nubegränsa oss till att begära ändringar av de framlagda lagförslagen i syfte attmotverka de ökade möjligheterna till samverkan kommuner emellan omnäringsverksamhet.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om förändringar av de framlagda lagförslagen isyfte att motverka att de ökade samverkansmöjligheterna används tillsamverkan om näringsverksamhet i enlighet med vad som anförts imotionen.