mot · GL02A203 · 1997-10-06 00:00:00 — Den politiska inriktningen i fråga om socialförsäkringssystemen måste nu vara att i första hand ge grundtrygghet åt de grupper, särskilt de unga, som saknar en sådan och i andra hand upprätthålla den standardgaranti som dagens system bygger på. kommer i en särskild motion att utveckla principerna för grundtrygghet i socialförsäkringssystemen. 11.2 Se över reglerna på arbetsmarknaden Av naturliga skäl har ungdomar kortare arbetslivserfarenhet att konkurrera med än den äldre arbetskraften. De senaste årens höga arbetslöshet har lett till att den yngsta arbetskraften fått ännu svårare att hävda sig på arbetsmarknaden. När konjunkturen nu ser ut att vända uppåt ökar förstås möjligheterna för de unga att få jobb igen. Men risken finns ändå att en stor grupp av den äldre arbetskraften kommer att gå i pension innan den unga generationen fått tillräckligt med erfarenheter att ta över. En SCB-studie som gjorts i visar att hälften av arbetskraften är födda . Liknande förhållanden råder troligen på flera håll i landet. Det finns skäl att misstänka att det finns regelverk som hindrar ungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden. bör begära förslag hos regeringen om en översyn av de regelverk som hänger samman med ungdomars svårigheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. 12 Vår ekonomiska styrka avgörs av de unga Hur välfärden ska gestalta sig avgörs i hög grad av de unga. Deras vilja att hugga i och ta ansvar, att starta företag och investera är avgörande. Många ungdomar efterfrågar inte i första hand fler offentliga tjänster eller högre bidrag. De oroar sig mer för att den gemensamma kakan äts upp av alltför höga ränteutgifter så att resurserna till skolan eller deras föräldrars äldreomsorg naggas i kanten. De unga eftersträvar ekonomiska prioriteringar till förmån för samhällets huvuduppgifter såsom vård, omsorg och skola. Dagens ungdomar har växt upp i ett samhälle med världens högsta bostadsstandard och världens högsta boyta per person. Många av dem kan och vill inte betala priset för denna lyx, vare sig direkt via hyran eller indirekt via bostadssubventioner eller hög statsskuld. De vill hellre bo billigt. Det är angeläget att olika hinder för enklare och billigare boende undanröjs. noterar med förvåning att regeringen inte avser att lägga någon bostadspolitisk proposition under innevarande år. Den framtida bostadspolitiken måste vara utformad så att boendekostnaderna sjunker så att exempelvis behovet av bostadsbidrag till ungdomar minskar. En översyn av i syfte att undanröja onödig reglering vid byggnation kan vara ett annat sätt att pressa ner bygg- och boendekostnader. Likaså måste konkurrenssituationen inom byggsektorn ses över så att byggmarknaden kan fungera på ett mer tillfredsställande sätt. bör hos regeringen begära förslag om en utredning som belyser konkurrensen inom byggsektorn. 12.2 Ett nytt studiefinansieringssystem Det framväxande kunskapssamhället ställer krav på de unga att studera under en allt längre del av sitt liv. Därför har den omfattande satningen på fler högskoleplatser över hela landet varit helt nödvändig. Många tvekar fortfarande att söka sig till högskolan. Inte minst är många oroade för att dra på sig höga studieskulder. Tveksamheten att vidareutbilda sig är ett problem både för den enskilde och samhället i stort. För den enskilde, som riskerar att få svårigheter att få jobb och för samhället i stort, eftersom vi riskerar brist på utbildad arbetskraft. För att tillmötesgå både samhällets krav på välutbildad arbetskraft samt att ge alla unga likvärdiga möjligheter att studera måste studiemedelssystemet ses över. Inriktningen måste vara att införa ett nytt studiefinansieringssystem som bygger på en höjd bidragsdel eller s k studieersättning som ger de studerande en minimiinkomst. Detta bör ges regeringen till känna. I dagens studiestödssystem finns uppenbara administrativa brister som i kombination med de ovan beskrivna bristerna i socialförsäkringssystemen riskerar att ställa den enskilde studenten i ekonomiska svårigheter. Exempelvis har en student, som är arbetslös , i många fall inte rätt till socialbidrag. Dessutom sker utbetalningarna av studiemedel i regel inte förrän efter höstterminens start. Eftersom studenterna ofta har stora utgifter i form av böcker och annat studiematerial just i början av höstterminen upplevs detta tidsmässiga glapp vad gäller utbetalningen av studiemedel som särskilt besvärlig. bör hos regeringen begära förslag som syftar till att undanröja ovan beskrivna brister vad gäller utbetalning av studiemedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteväxling,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om permanent ungdomsrepresentation i den svenska FN-delegationen,2 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tendenserna till brist på arbetskraft inom vissa branscher, att hos regeringen begär förslag om en utredning om införandet av s.k. självanställning,1 att hos regeringen begär förslag om en utredning som syftar till att se över de regler som hänger samman med ungdomars svårigheter att få fotfäste på arbetsmarknaden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om entreprenörskap i gymnasieutbildningen,3 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att undanröja de hinder i samhällsstrukturen som kan avskräcka unga människor från att engagera sig i olika samhällsfrågor,4 att hos regeringen begär förslag om en utredning som belyser konkurrensen inom byggsektorn,5 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nytt studiefinansieringssystem,3 att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att undanröja bristerna i fråga om utbetalning av studiemedel.3 1 Yrkandena 1 och 4 hänvisade till SkU 2 Yrkande 2 hänvisat till UU 3 Yrkandena 6, 9 och 10 hänvisade till UbU 4 Yrkande 7 hänvisat till KU 5 Yrkande 8 hänvisat till BoU