mot · GL02T338 · 1997-10-06 00:00:00 — 1 Skattebetalarnas pengar får inte förslösas Vi lever i ett samhälle där de svagare och de som är beroende av hjälp har fått ta mycket stryk av den offentliga sektorns nedskärningar. Det gäller utbudet av och kvaliteten på offentlig service, bidragsnivåer och så vidare. I en sådan tid sticker det naturligtvis särskilt i ögonen om vissa statliga verk förslösar samma skattemedel som skulle ha kunnat hjälpa de svaga och utsatta i samhället. är det naturligtvis så att man oavsett konjunkturer måste kunna ställa hårda krav på effektivitet från statliga verk och bolag. Vi anser inte att motsvarat dessa krav, och att det förslösas medel som kan räknas i hundratals miljoner. Slösandet beror på att man inte varit lyhörd för politiska krav och inte varit ordentligt påläst i gällande miljölagstiftning. En annan attityd och öppenhet från hade varit till både ekonomiskt och miljömässigt gagn för medborgarna, skattebetalarna. 2 Exempel : 400 miljoner förslösade I den ingår , en trafikled som ska binda samman Värmdöleden i öster med Essingeleden i väster. Totalt blir och läggs till största delen i tunnel. Den beräknas vara klar . beräknas kosta (enligt prisnivån ). har efterhand som planeringen framskridit blivit allt dyrare. I en informationsbroschyr från och uppskattades kostnaden till . I en redovisning från beräknades länken kosta (enligt den prisnivå som gällde ). Beräkningssätten skiljer sig något åt, men kostnaderna har åtminstone fördubblats. kom , och Socialdemokraterna i överens om att inga beslut fick tas om Öster- eller Västerleden . Vidare skulle varje övrig del i Dennispaketet genomgå en ny miljöprövning före beslut. Detta bidrog till att planeringen av både Norra och försenades jämfört med när de rödgröna tog över 1994. Sedan Dennispaketet bantats har allt fler Stockholmspolitiker i ifrågasatt i dess ursprungliga utformning. har ändå byggt arbetstunnlar för länken. utlovade regeringen inom det s.k. Inespaketet en garanti på till . lade Folkpartisterna i fram ett förslag om att utreda alternativa lösningar. anslöt sig till krav på en halvering av kostnaderna för länken. Det finns därmed en majoritet i fullmäktige för att skicka tillbaka de återstående detaljplanerna för omarbetning. (s) i anser att regeringen måste stoppa bygget av då en majoritet i stadsfullmäktige är emot vägbygget. uppger att man inte tänker ta några initiativ för att avbryta vägbygget. Då beslut ännu inte har fattats i om att ev. stoppa eller införa en annan utformning, t.ex. en mini-länk, vill regeringen inte ge några besked i frågan. har redan inlett arbetet med tunnlarna. I och med Regeringsrättens dom har arbetena stoppats. I avvaktan på besked om vad som ska hända med väntar och med att göra upp om betalning. Oavsett vad som händer räknar dock med att få ersättning för nedlagda kostnader och eventuella kostnader för att avveckla arbetet. har enligt (970201) kostat att projektera, medel som hade gjort större nytta någon annanstans än som arbetstunnlar för en led som inte kommer att byggas. 3 Exempel Västerleden: 100 miljoner förslösade Västerleden ingår i Dennispaketets Yttre Tvärleden, som är en förbifarts- och tvärled från i kommun i söder till i kommun i norr. Västerleden, som tidigare beräknades vara klar , sträcker sig från till Grimstareservatet vid via och . Den beräknades kosta . Då Dennispaketet omarbetades beslutade regeringen att Västerleden ska lyftas ut och inte tas med i planeringen igen förrän Norra och har öppnats för trafik. Det gäller även finansieringen av leden. Resten av Yttre Tvärleden genomförs som planerat. Västerleden har kostat att projektera, medel som hade gjort större nytta någon annanstans än i ett projekt som lagts i malpåse. 4 Många fler exempel finns Här har vi bara lite utförligare beskrivit två aktuella exempel från . Många fler exempel finns, t.ex.: E4 förbi i Norduppland. Bygget stoppades tämligen tidigt, då det var helt klart att gällande lagstiftning skyddade hotade djurarter på området. En bättre miljökonsekvensbeskrivning i förstudie hade gjort att sträckningen tagits bort redan i den första grovsållningen, vilket minskat kostnaderna. E6, ScanLink på . planerade motorväg hela vägen, vilket senare skrinlades bl.a. av miljöskäl. Bättre MKB i förstudien hade sparat pengar. Om noggrannare granskat miljökonsekvenserna för denna sträckning i ett tidigt skede, så hade man inte lagt förslaget och sparat skattebetalarna pengar. Här planerar ny motorväg. Vägen går rakt över tre riksintressen för naturvård; Ängar, Ljungaområdet, Mjölbyfältet. Vägen berör även SärstadJordfälla som med sina fornlämningar är klassat som riksintresse för kulturmiljön. Det rör också som är av stort intresse för natur- och friluftsliv. Mycket talar för att i slutändan inte heller får bygga motorväg här, med resultat att stora mängder av skattebetalarnas medel förslösats till mycket liten nytta. 5 RRV: kostnadsberäknar och miljögranskar dåligt () publicerade en granskning av femton större infrastrukturinvesteringar inom och . Syftet med granskningen var att kartlägga träffsäkerheten i de kostnadsberäkningar som låg till grund för beslut i ett tidigt skede samt vad som orsakade senare kostnadsförändringar. I granskningen konstaterar RRV följande: * Det är mycket vanligt att kostnaderna för stora investeringsprojekt underskattas i den tidiga planskedet. Så snart objekten börjar utredas närmare ökar kostnadsuppskattningarna. * Dessa underskattningar är mest markanta inom där den genomsnittliga ökningen från första långtidsplan till avslutat bygge är , medan motsvarande siffra för är . * Den osäkerhet som råder vid det första beräkningstillfället avspeglas inte i de kostnadsberäkningar verken tar in i sina långtidsplaner och i andra sammanhang. Snarare presenteras kostnaderna med skenbar exakthet, vilket gör att de tolkas bokstavligt. RRV slår fast att det inom verken inte finns några entydiga riktlinjer för vilka miljöhänsyn eller estetiska hänsyn som är rimliga att ta. bör komma in i ett tidigt skede av planeringsprocessen. 6 måste ta större ansvar Det är inte rimligt att ett så stort statligt verk som ständigt begår så pass grova misstag som här har pekats på. Till stora delar är det troligen ett attitydproblem, där kastar in miljökonsekvensbeskrivningar ungefär som man kastar in jästen i degen sist. Man verkar räkna med att projekten godkänns som ett slags fait accompli, att man inte tycker sig kunna stoppa projekt när de gått så långt i processen. Gång på gång har det lyckosamt nog visat sig att inte lyckats med denna metod. Riksdag och regering bör ställa större krav på . Miljökonsekvensbeskrivningar måste göras tidigare och noggrannare. Politiska godkännanden för projekten ska uppnås i processen. Detta framför allt för att minska slöseriet med skattebetalarnas medel som behövs på annat håll, men också för att minska risken att i praktiken kan styra sina projekt genom att ställa politiker och jurister inför närmast fullbordad handling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av tidigare och noggrannare miljökonsekvensbeskrivningar för vägprojekt, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att politiska beslutsfattare tidigare i processen får beslutandemakten över vägprojekt.