mot · GL02Ub13 · 1997-10-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor Motion till riksdagen1997/98:Ub13av m.fl. (m) med anledning av prop. 1997/98:6 Frskoleklass och andra skollagsfrgor InnehllsfrteckningInledningI propositionen freslr bl a regeringen att en ny skolform inrttas s kfrskoleklass. Regeringen freslr att antalet timmar i sljd och idrottkar p bekostnad av att elevens val i reduceras.Propositionen innehller ven frslag om att kommunerna skall ha handom tillstndsgivningen fr enskild frskola, frskoleklass, integreradskolbarnomsorg och fritidshem. Dessutom freslr regeringen attkommunerna inte skall f ta ut skolmltidsavgifter i ochskrpningar i skollagen som std fr det lokala arbetet mot mobbning.Regeringen skriver p sidan 33:Srskilt angelget r att strka och utveckla inre arbete fr attkunna mta elever utifrn deras skilda frutsttningar och behov. Alla harrtt till en god grundlggande utbildning. En god start i livet gerfrutsttningar fr individen att fortstta och lra.Dessa tre meningar stller vi oss till fullo bakom. Men frgan r omregeringen str bakom det de sjlva skriver eftersom regeringen ihandling gr tvrtom. Utifrn bl a denna principiella utgngspunkt harregeringen fr avsikt att gra frndringar genom att infra s kalladefrskoleklasser. Frskoleklass skall bli ett eget begrepp och drmed blien del av utbildningssystemet. Regeringen freslr vidare att timplanenskall frndras p ett stt som medfr att elevens fria val reduceras.2. Vilka reella mjligheter har skolan att mtaeleven?Idag finns mjlighet fr den elev som fyllt sex r att brja i denobligatoriska skolan. Fr de allra flesta r nd s.k sexrsverksamhetinom barnomsorgen det frsta steget in i skolan. Kommunen harskyldighet att informera frldrar om reglerna fr skolstart, liksom attverka fr att anvisad plats utnyttjas. Ngra f vljer, av olika skl, att heltavvakta ngot r innan skolstart sker.Att kunna ta emot en elev efter dennes individuella behov och intresse harkommit att bli allt mer viktigt fr skolan. Det r drfr en tillgng omfrskolepedagogernas kunskaper kan tas tillvara ven i grundskolan.Mjligheten att integrera frskola och grundskola r ett viktigt steg fr attbttre kunna mta eleven efter dennes egna frutsttningar och behov.I betnkandet betonas att frskoleklasser inte skall uppfattas som det frstaret i en tiorig grundskola. Regeringens avsikt r istllet att fra infrskolepedagogiken i skolan. I verkligheten kommer frldrar och elevernog nd att uppfatta frskoleret som ett frsta skolr. ven om man grsom regeringen freslr, bildar en srskild skolform fr frskoleklass,kommer inte den enskilde att mrka ngon skillnad i vardagen.Redan idag kan den som r 5 r, i mn av plats, frbereda sin skolstart somsexring i en frskoleklass/sexrsverksamhet. Andra barn r hemma medfrlder och skaffar andra erfarenheter. I dagens skola kan det frsta skolreterbjuda en blandning i svl ldrar som frkunskaper. En klass kan ipraktiken best av sexringar som antingen gtt ett r i sexrsverksamhetsom femring eller sexringar som kommer direkt hemifrn, sjuringar somgtt ett r i skolfrberedande verksamhet eller som kommit direkt till skolan.Detta stller stora krav p skolans frmga att organisera och anpassa sittarbetsstt fr att kunna mta den individuella elevens behov ochfrutsttningar. Fr regeringen verkar detta vara ett svrt problem att lsa.Att inrtta en frskoleklass som egen skolform innebr inte att behovet av attbemta individen minskar, snarare komplicerar regeringen det som formelltredan gller och vad elev och frldrar egentligen uppfattar.3. Snk den allmnna skolstarten till sex rs lderVi anser att den allmnna skolstarten skall sttas till det r barnet fyllersex r. Fr de barn som inte r mogna att brja skolan skall det finnasmjlighet att vnta. Vr modell r bttre eftersom skolan tvingas till attanpassa pedagogiken till sexringarna, till skillnad frn drsexringarna oftast fr anpassa sig till sjuringarna (eftersom skolpliktenintrder vid 7 rs lder). Alla elever skall personligen bemtas.Skolstarten ska sledes ven framgent vara flexibel, och vi delarregeringens uppfattning att skolstarten skall kunna senarelggas utvervad som r mjligt. Genom vrt frslag som ven innehllernskeml om frsksverksamhet med individuell skolstart (separtimotion 1997/98:Ub208) behvs inte ngra s.k. frskoleklasser.Drfr avslr vi regeringens frslag om att inrtta frskoleklass som enegen skolform.4. Individualisera undervisningen och utka elevensvalAll inlrning som syftar till att n bsta mjliga resultat mste utg frnindividens frkunskaper, erfarenheter och mognad. Det r ocks denenskilde som mste lra. Skolan kan aldrig tvinga p ngon kunskaper,utan det r ndvndigt att vinna elevernas intresse fr det skolan villfrmedla. Den enskildes motivation har stor betydelse fr med vilketengagemang skolarbetet bedrivs och vilka resultat som kan uppns.Elevernas erfarenheter och intressen r drfr viktiga utgngspunkter.Elevernas olika begvningar mste tas tillvara i skolan. Att vga lita p denegna frmgan och ta egna initiativ r en central drivkraft fr all utvecklingoch framtskridande. Elevernas kreativa frmga ska stimuleras i skolan.Regeringen uttalar behovet av att ndra skolans arbetsstt fr att bttremta elevernas skilda frutsttningar och behov. Mnga skolor arbetarutifrn detta synstt och utnyttjar mjligheten till att anvnda timmar tillskolans val fr att profilera sig i vissa mnen och karaktrer, det gller alltfrn milj- till Europaskola. Nr nu regeringen vljer att "peta" i timplanenoch styra mnesvalet och reducera elevernas egna mjligheter tillpverkan, fr det en kontraproduktiv effekt.Syftet med elevens val r att lta varje elev sjlv ta ansvar fr vidgadestudier i ngot eller ngra mnen som skolan ger undervisning i. Vi anser attelevens val r ett uttryck fr att skolan respekterar och har tilltro tillelevensegen frmga att ta ansvar i skolarbetet. Elevens fria val br p sikt utkas.Regeringen utgr frn perspektivet att skolans frndrade mjligheter attlokalt pverka timplanen r avgrande fr elevens bsta. Vi anser tvrtemotatt det r utifrn den individuella elevens egna intressen och behov som denbsta frndringen kan gras fr eleven. Vi avvisar frslaget om att reduceratimmarna fr elevens fria val. Drtill anser vi att timplan bravskaffas. Vi freslr att avskaffar timplan fr att geskolan utkade mjligheter att via sina pedagogiska bedmningar n defaststllda kunskapsmlen. Detta medfr dessutom att skolans mjligheter attprofilera sig ytterligare strks.5. Regeringen har glmt ett steg - enskildafrskoleklasserEnligt frslaget skall kommunernas frskoleklasser hnfras till detoffentliga skolvsendet och kommer drfr nr det gller tillsyn,uppfljning m.m. att ligga under skolvsendets ansvarsomrde.Frskoleklasser i friskolor skall dremot enligt frslaget godknnas avkommunen, p samma stt som gller fr enskilt bedrivenfrskoleverksamhet. Kommunen skall besluta om tillstnd och om rtttill bidrag samt vara tillsynsmyndighet. En sdan ordning fr till fljd attdet blir frga om tv olika sorters frskoleklasser. Den ena, denkommunala - som en skolform, den enskilda - som en barnomsorgsform.Den freslagna ordningen innebr att fristende skolor ges smrefrutsttningar att erbjuda barn skolfrberedande verksamhet. Vis averfarenheter som uppdagats nr det gller kommunernas negativabehandlingar av anskningar att f starta fristende skolor mstefrslaget omarbetas. Vi avvisar regeringens frslag att ge kommunernartten till tillstndsgivning fr enskild frskola, frskoleklass, integreradskolbarnomsorg och fritidshem.Vi anser att om inte fattar beslut om att snka den allmnnaskolstarten till sex r s ska fristende skolor som vill inrttafrskoleklasserska tillstnd hos . skall p grunder som motsvararprvningen fatta beslut, och en godknd skola med frskoleklasser skalldrmed vara berttigad till bidrag frn kommunen.6. Mobbning skall mtas med frebyggandetgrderAlla elever har rtt att knna trygghet i skolan. Frdomar och bristandetolerans mste mtas med kraft och kunskap. Mobbning skall mtas medsvl frebyggande som aktiva insatser vid varje skola. Det vergripandeansvaret vilar p rektor, men alla som arbetar i skolan och alla elever haransvar fr att skaffa sig kunskap, se och ingripa nr elever mobbas ellermobbar.De som arbetar i skolan skall visa respekt fr andra. Det stller krav pordning och uppfrande hos svl elever som personal. I skolan skalleleverna frberedas fr vuxenlivet, och att kunna hlsa, visa vnlighet, varahjlpsam och passa tider r sdant som ingr i den sociala trning som bl askolan mste bidra till. Frnvarorapporteringen mste fungera i skolan. Skolkr ett uttryck fr att ngot r fel. Det r skolans uppgift att ta initiativtillkontakter mellan hem och skola.En svrighet i all uppfostran r att stta grnser och hvda dem. Det rviktigt att dligt uppfrande eller brott mot vl knda regler bemts.Skadegrelse och frsummelser mste fljas av tillrttavisning och krav patt bidra till att rtta till, eller erstta skadan. Eleven, frldrarna ochskolanskall tillsammans komma verens om hur det skall genomfras. Fr attfrebygga och ingripa vid kriminalitet behver skolan ett vl utvecklatsamarbete med frldrar, polis och sociala myndigheter.7. Skolmltidsavgifter r ingen frga fr regeringoch riksdagSedan 1940-talet har elever p fasta tider serverats vllagad ochnringsriktig mat, vilket givit bra frutsttningar fr att orka medskoldagen. Oss veterligen finns det inga kommuner som tar utskolmltidsavgifter i , nd vljer regeringen att lagstifta omett frbud mot att ta ut en avgift.Fr oss moderater r den kommunala sjlvstyrelsen en viktig princip. Detr mrkligt att regeringen kan frbig kommunernas rtt att sjlva bestmmahur skolmltiderna skall finansieras. Det r frgor som mycket vl kanavgras av hem, skola och kommun i samverkan. Vi avslr drfr frslagetom att lagstifta om ett frbud fr mltidsavgifter inom . HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att avslr regeringens frslag till inrttande avfrskoleklass som en egen skolform i enlighet med vad som anfrts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om timplanen och elevens val,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om skolmltidsavgifter,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om kommunens skyldighet att ge ersttning tillfristende skolor som har frskoleklass,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om att mobbning skall mtas med vergripandetgrder.