ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo5 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:48 Kartavgift i ärenden om EU-finansierat stöd inom jordbrukssektorn när blev medlem i EUexisterade den förordning som reglerar frågan om ettintegrerat system för administration och kontroll av vissastödsystem inom gemenskapen. Frågan om inrättande av ettnytt system för arealidentifikation för jordbruksstödet varredan 1992 mycket tydlig. Trots detta arbetade inte desvenska myndigheterna med detta när kartmaterialupprättades för att möjliggöra administrationen avjordbruksstödet.De svenska lantbrukarna har redan en gång betalat förupprättande av kartmaterial för arealidentifikation. I detta läge föreslårregeringen att lantbrukarna ska betala för en ny omgång kartor.Detta beroende på att myndigheterna inte från början följt den förordning somgäller på området. Det kan inte vara rimligt att lantbrukarna nu ska betala förstatens misstag. De aktuella kostnaderna för det nya digitala kartsystemetmåste bäras av de myndigheter som har att administrera jordbruksstödet.Propositionen strider också mot grundprincipen att producenten ska få utstödbeloppet fullt ut utan avdrag av något slag, och EU-kommissionenkonstaterar att medlemsstaterna varken direkt eller indirekt kan lägga påavgifter för behandling av ansökningar om kompensationsutbetalningar. Denföreslagna kartavgiften måste ses som en ren administrationskostnad somfaller inom ramen för kostnader som ska bäras av myndigheterna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1996/97:48,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av upprättandet av ett digitalt kartsystem.
mot · GK02Jo6 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:48 Kartavgift i ärenden om EU-finansierat stöd inom jordbrukssektorn Vid EU-inträdet fick lantbrukare betala de kartorsom behövdes som underlag för arealersättning.Andra året krävdes i många fall ändringar i kartmaterialet, vilket gjorde attlantbrukaren ånyo fick betala för nya kartor.Det känns inte förtroendefullt att en myndighet nu än en gång begär betaltför en åtgärd som myndigheten själv ålagt brukaren.I propositionen sägs att regeringen eftersträvar en förenkling av regel-systemet för att åstadkomma en rationellare och billigare administration försåväl myndigheter som företag.Det absolut enklaste vore att staten betalade den engångsavgift det här sägsvara fråga om; det skulle minska den årliga administrationskostnaden försåväl myndighet som företagare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten står för kostnaderna för nytt kartmaterial och att medeltill detta anvisas ur EU-bidragspengar.
mot · GK02Jo7 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:64 Alternativ till traditionell burhållning av höns godadjurskyddsrykte!Konsekvenserna av regeringens skrivelse blir med storsannolikhet att man styr in forskningen kring framtidenshönsskötsel mot burar i stället för metoder att låta hönsenröra sig mer fritt.Även om burar kan bli bättre än de som finns , är det ändå omöjligt atthönsen ska kunna bete sig naturligt i dem.Professor emeritus varnar oss för att vi kommer att för-knippas med svek i djuromsorgsfrågan. Löftet om burförbud gavs avregeringen till den världsberömda författaren och detkommer att märkas om sviker det.Sverige har ögonen på sig som internationellt föregångsland i djuromsorgs-frågor . Förprövningen av byggnader, anti-biotikaförbudet och djurskyddslagen är välkända internationellt. Skulle viminska ambitionerna kan det skada vårt bästa argument när vi marknadsför"Världens renaste mat" hos mycket medvetna och köpstarka konsumenter iEuropa och , som gärna betalar extra för svensk djurom-sorgskvalitet.Uppmärksamma också godaerfarenheter av lösgåendehöns!I sin skrivelse hänvisar regeringen till arbetsproblem samtproblem med fjäderplockning, kannibalism, sjukdomar, högdödlighet o s v när man prövat högbelagda system förlösgående höns i stora grupper. Därför menar regeringen attandra lösningar måste utvecklas.Det finns exempel på sådana lösningar. Det är viktigt attregeringen inhämtar erfarenheter från praktiskt verksamma jordbrukare ochinte enbart litar till myndigheternas försök.Så har t ex Alsbo hönseri i ca 15.000 höns i lösdrift, utan deproblem regeringen nämner. Det är självfallet viktigt att man väljer en sortshönor som inte utmärks av aggressivitet.Förlängd dispensI stället för att anvisa investeringar i nya bursystem, börburförbudet 1999 ligga fast. Regeringen bör kunna prövaindividuell dispens tidsbegränsat, där det är nödvändigt ochrimligt. När produktionen kan bära nya investeringar, senastnär de gamla burarna är nedslitna, måste de ersättas av friasystem.Jordbruksverket bör få i uppdrag att ta reda på de goda erfarenheter avproduktion med frigående höns som finns i landet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om burförbud samt om inventering av goda erfarenheter avproduktion med frigående höns.
mot · GK02Jo8 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:64 Alternativ till traditionell burhållning av höns Det är ingen överdrift att påstå att det beslut som riksdagenfattade 1988 om en ny djurskyddslag vad gäller förbudet atthålla höns i bur var förhastat. som dispensmedgavs skulle alternativa system tas fram.Detta skulle göras med hjälp av forskning och utprovande avny teknik. Trots att gått efter beslut harinte mycket hänt som visar på godtagbara lösningar av denforskning eller prövning av ny teknik som pågått.Regeringen föreslår nu i stället i skrivelsen att man skall fåfortsätta att forska och arbeta vidare med framtagning av nyteknik.De vanligaste inhysningssystem som skulle kunna användas för höns iSverige och som redovisar i sin rapport är system förlösgående höns med hög eller låg beläggning, bursystem med traditionellaeller modifierade burar samt dessutom storburar och småskaliga system. Detär fritt fram för vem som helst som vill starta äggproduktion med delågbelagda systemen, men de högbelagda räknas som ny teknik och måste dåprövas av . av de svenska hönsen ärinhysta i system där hönsen är lösgående. Resten av hönsen finns itraditionella burar.Bestämmelsen om att ny teknisk utrustning skall godkännas trädde i kraft ijuli 1990 med avsikt att begränsa spridningen av nya system och anordningartill dess att de visat sig vara djurskydds- och djurhållningsmässigt godtag-bara. har givit dispenser till en del försöksanläggningar medfrigående höns. Det är uppenbart att de har varit för få eftersom utvecklingenhittills inte tycks ha lett till några nya framsteg. Snarare är det så attJordbruksverkets hållning hämmat utveckling och initiativ vad gäller nyalösningar. De olika systemen har inte fått möjlighet att leva på sina egnameriter. Mot den här bakgrunden vore det önskvärt att nya idéer fick störremöjligheter att utvecklas och hävda sig i konkurrensen. I ett land som hyllarprincipen om stor bredd i forskning och utveckling vore det naturligt attsamma princip gäller på detta område också. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling och prövning av ny teknik.
mot · GK02Ju16 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av förs. 1996/97:RR7 revisorers förslag angående ekonomiska konsekvensanalyser Nedlagda häktet i ÖstersundRiksdagens revisorer har i förslag angående ekonomiskakonsekvensanalyser behandlat beslutet om att lägga nedhäktet i . Nedläggningen av häktet har inneburitatt högt kvalificerade poliser har tvingats avstå frånpolisarbete och istället ägnat sig åt att transportera häktadefrån till , ibland vid överbeläggning iHärnösand till och . I extrema fall även tillUppsala. Exempel finns som visar att de häktadetransporteras runt som boskap.Resultatet har inneburit att kostnader för dehäktades transportkostnader har överförts från tillPolisen. De begränsade polisiära resurserna i glesbygdslänet harutnyttjats till transporttjänster med otaliga resor fram och tillbaka mellanÖstersund och istället för polisverksamhet.De häktades advokater har i stor utsträckning också tvingats till ett stortantal resor mellan de båda orterna. Sträckan mellan ochHärnösand är enkel väg 21 mil.Riksdagens revisorer säger i sitt förslag att "I det ena fallet - baserat påÖstersunds kommuns antaganden - framstår nedläggningen av häktet iÖstersund som tveksam ur både ett statsfinansiellt och ett samhälls-ekonomiskt perspektiv. I det andra fallet - baserat på Kriminalvårds-styrelsens antaganden - beräknas nedläggningen av häktet i varastatsfinansiellt lönsam. Däremot är det inte självklart att nedläggningen ärsamhällsekonomiskt lönsam då även de negativa kvalitativa effekternabeaktas. "Polisen i hävdar efter utredning att häktesverksamheten nu blivittvå dyrare per år.Vid beslut om nedläggning av häktet i har inte tagits hänsyn tillden försämrade servicen hos polisen på grund av transporterna. Inte hellerhar hänsyn tagits till den orationella häktesverksamheten. Det innebär ocksåur regionalpolitisk synpunkt försämrad service från såväl Kriminalvårds-styrelsen som polisen i på omorganisationer måste vara att noggranna konsekvensanalysermåste göras. I dessa skall såväl ekonomin som verksamheten och påverkanpå andra myndigheter vägas in. Detta har tydligen inte skett fullt ut.Resultatet är skrämmande.Mot bakgrund av revisorers utredning om det nedlagda häktet iÖstersund är det min uppfattning att häktet i måste återupprättas.Riksdagens revisorers krav på ekonomiska konsekvensanalyser bör bifallas.Den logiska följden därav blir att regeringen även bör se över beslutet attlägga ner häktet i . Detta bör ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om häktet i .
mot · GK02So13 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:66 Redogörelse för en överenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för I skrivelsen redovisas den överenskommelse som årligenträffas mellan staten och . Den kallasallmänt för Dagmaröverenskommelsen. Åretsöverenskommelse gäller 1 169 miljoner och utgör cirka 1 %av landstingens budget. Den summan skulle enligt tidigareutfästelser om oförändrat ersättningsbelopp ha varit1 354 miljoner kronor.Vänsterpartiet anser till stora delar att överenskommelsen är bra. Vi tror attinriktningen mot vårdgarantier stärker patienternas ställning och förbättrarsjukvårdens tillgänglighet för den enskilde. De statliga pengarna skall ihuvudsak gå till det arbete som pågår med kvalitetsregister, analys av orsakertill köer, informationsinsatser, utveckling av en arbetsorganisation som gerbättre patientmottagande samt till metoder för uppföljning och utvärderinginom sjukvården. Det är viktiga arbetsområden som utan bidragen inte skullefå någon större prioritet.Vi vänder oss dock mot att regeringen inte håller sitt löfte om en nominelltoförändrad nivå på ersättningen och befarar att ovan omtalade verksamheterkommer att bli lidande på grund av besparingar. Landstingen kommer underår 1997 att få mindre än beräknat. Det var regeringensom i vårpropositionen (1995/96:150) föreslog denna besparing och somVänsterpartiet även då motsatte sig. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall hålla sitt löfte till landstingen om enoförändrad nominell nivå på statsbidragen .
mot · GK02So15 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:66 Redogörelse för en överenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för I årets s.k. Dagmaröverenskommelse överförs vissa resursertill sjukvårdshuvudmännen som dessa i sin tur görvissa åtaganden.En fråga där meningarna varit delade är storleken av de särskildaresurserna för rehabiliterings- och behandlingsinsatser. De projekt somkommit igång med dessa medel har bevisligen bidragit till lägreohälsokostnader. Det är därför nu av särskild vikt att man bibehåller en högaktivitet genom omprioritering inom de ramar som står till förfogande. Detvore också bra om regeringen tar fasta på Sjuk- och arbetsskadekommitténsförslag om flexiblare användning av sjukförsäkringsmedel för sådanaändamål.En annan fråga som berörs i överenskommelsen är nationella riktlinjer förgod medicinsk praxis, tidigare kallat vårdprogram. De första riktlinjernagäller diagnostik och behandling av diabetes. Man är överens om attutvecklingsarbetet med att fastställa riktlinjer för ytterligare diagnoser ellersjukdomstillstånd ska fortsätta. Förutsättningen är att det föreliggerkonsensus om adekvata metoder för diagnostik och behandling. Detta arbeteska dessutom ges hög prioritet. Utgångspunkten i det fortsatta arbetet skavara de förslag som regeringen lagt i den s.k. prioriteringspropositionen. Idenna lyfts de kroniska sjukdomarna fram mycket tydligt. Det vore därförnaturligt att nästa ämne för nationella riktlinjer gäller de reumatiskasjukdomarna, som ju drabbat en mycket stor grupp människor och dessutomär samhällsekonomiskt dyrbara. Inom området reumatiska sjukdomar döljersig dock många olika diagnoser. En diagnos som kunde vara lämplig för ettsådant programarbete är reumatoid artrit. Det är en allvarlig inflammatorisksjukdom som ofta leder till rörelseinskränkning och svår invaliditet samt ettförkortat liv. Med rätt diagnostisering och behandling kan man dock minskalidande och i vissa fall förebygga allvarliga komplikationer och invaliditet.Nya forskningsrön gör tidig aggressiv behandling möjlig. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omprioritering av medel för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationella riktlinjer för reumatiska sjukdomar.
mot · GK02So20 · 1997-01-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:60 Prioriteringar inom hälso- och sjukvården I propositionen anges vissa allmänna riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården, vilka grundas pågrundläggande etiska principer.I dessa riktlinjer lyfts de kroniska sjukdomarna fram på ett tydligt och brasätt. Insatser kan bl a förhindra för tidig död, minska lidande, förebyggaallvarliga komplikationer och invaliditet och/eller förbättra den nedsattalivskvaliteten och den sociala funktionsförmågan.Jag hälsar detta med tillfredsställelse. har personermed kroniska sjukdomar t ex reumatiker fått för lite av uppmärksamhet ochför liten del av vårdutbudet. Frågan är bara hur dessa goda riktlinjer kommertill praktisk handling.Allmänna råd från är ett instrument som nämns, ennationell delegation för uppföljning ett annat. En annan möjlighet att gesignaler och uppmuntra en önskvärd utveckling är att vid de årliga överlägg-ningarna mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen ta upp dessa frågor. Idessa sammanhang diskuteras ju också det allmänna resursbehovet ocheventuella förstärkningar.Med hänsyn till de prognoser som presenterats kommer ju behoven att klartöverstiga tillgängliga resurser. Enligt min mening behövs dessa ytterligareåtgärder för att säkerställa att de goda riktlinjerna också blir en praktiskverklighet för personer med kroniska sjukdomar. Dessutom skulle man medstor sannolikhet åstadkomma en samhällsekonomisk vinst genom minskadeutgifter för sjukskrivning och förtidspension samt social service. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av styrmedel för att uppnå de i propositionen angivnariktlinjerna.
mot · GK02Fi35 · 1997-02-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:72 Ändrade regler för filialetablering och vissa insättningsfrågor I propositionen behandlas regler som berör bankaktiebolags,kreditmarknadsbolags och värdepappersbolags rättigheter attetablera filialverksamhet inom och utanför gränser.Dessutom föreslås att de svenska företagens uppgifter tillInsättningsgarantinämnden skall granskas av revisorer somhar anknytning till nämnden. har inte någrainvändningar mot förslagen som regeringen presenterar ipropositionen angående revisorers granskning av företagensuppgifter till . Däremot ställer vioss - givet beslutsunderlaget - tveksamma till förslagen sominnebär att utländska aktörer på finansmarknaden mer ellermindre obehindrat ska kunna etablera verksamhet i Sverige.Vi menar följaktligen att beslutsunderlaget i propositionen är otillräckligt.Enligt gällande lagstiftning har banker och företag på finansmarknaden frånEU:s medlemsländer fri etableringsrätt i . Utgångspunkten förlagstiftningen är att EU-direktiven ska garantera likvärdiga villkor föraktörerna på marknaden, oavsett nationell tillhörighet. Tyvärr råder det ettstort mått av osäkerhet på denna punkt. Propositionen bidrar inte heller tillatträta ut frågetecknen. Vi saknar en redogörelse för i vilken utsträckning EU:sdirektiv för finansmarknaden och dess aktörer har genomförts i de olika EU-länderna, t.ex. vad gäller kapitaltäckningskrav och restriktioner förriskexponering. Detta är i sin tur av betydelse för konkurrensneutraliteten påmarknaden för bankaktiebolag, kreditmarknadsföretag och värdepappers-bolag. EU:s direktiv gällande t.ex. insättningsgarantiavgifter anger minimi-nivåer, vilket i praktiken måste innebära att avgifterna kan variera betydligtmellan olika länder. Vi saknar en redogörelse för hur detta förhållande kanpåverka konkurrensförutsättningarna på den svenska marknaden.För såväl politiker som aktörerna på finansmarknaderna finns det sannoliktett stort behov av en undersökning om i vilken utsträckning - och med vilkenframgång - EU:s direktiv genomförts. Vi menar att regeringen borde tainitiativ till en sådan undersökning och att propositionen därmed lämpligaståterremitteras till regeringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen såvitt avser ändrade regler förfilialetablering.
mot · GK02Jo20 · 1997-02-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:50 På väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle har regeringen i två regeringsförklaringaraviserat att kärnkraftsavvecklingen skall inledas under året.Enligt den uppgörelse om energipolitiken som förberetts iförhandlingar och som regeringen nyligenpresenterat tillsammans med och skallen reaktor ställas av och ytterligare en år2001.Den förtida avvecklingen av dessa reaktorer kommer, även enligtregeringens egna uppgifter, att öka behovet av fossila bränslen. Avvecklingenkommer också att öka behovet av import av elkraft från som ärproducerad i kolkondenskraftverk.Den utsläppsökning som avvecklingen av två reaktorer kommer att med-föra är inte alls så marginell som energiuppgörelsens försvarare ibland för-söker påskina. Beroende på om elkraften från ersätts medkol-, olje- eller naturgasproducerad el kommer koldioxidutsläppen att ökamed . Även utsläppen av kväveoxider och svavelkommer att öka.De miljömässiga effekterna av den kärnkraftsavveckling som regeringensedan en tid planerat är så omfattande att de inte får negligeras i en redo-görelse för det svenska miljöarbetet. I den skrivelse som överlämnats tillriksdagen beskrivs klimatarbetet helt utan koppling till den förda energi-politiken.Skrivelsen anger, trots kommande utsläppsökningar i samband med genom-förandet av regeringens energipolitik, en förhoppningsfull ton när det gällerSveriges möjligheter att påverka det internationella miljöarbetet. Sverigebeskrivs som en aktiv nation när det gäller sådant miljöarbete:För att åtgärda problemen är det bl.a. viktigt att agerar pådrivande idet internationella miljöarbetet, vilket bl.a. omfattar ,samt de kommande protokollen om kväveoxider,tungmetaller och persistenta ämnen under FN:s konvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar. Vidare bör ytterligare åtgärder vidtas föratt minska egna utsläpp av försurande ämnen. 1996/97:50, sid36)I skrivelsen redovisas heller inte energipolitikens effekter närdet gäller de försurande utsläppen. I detta fall bordeskrivelsen även ha innehållit en redogörelse för effekterna avbeslutet att minska kalkningen av sjöar och vattendrag.Regeringen bör med anledning av de kvarstående frågor som finns redovisaför hur avvecklingen av två reaktorer kommer att påverka desvenska koldioxidutsläppen och den svenska klimatpolitiken. Regeringen börockså redovisa hur avvecklingen påverkar nedfallet av försurande ämnen iSverige samt om en ökning av det försurande nedfallet i till följd avavvecklingen ökar behovet av kalkningsinsatser. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om koldioxidutsläppen och den svenska klimatpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av effekterna av det försurande nedfallet ochkalkningsinsatserna.
mot · GK02K19 · 1997-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:70 Ny vallag För att en stat skall kunna fungera är det nödvändigt attmedborgarna är överens om spelreglerna. Följs dessa kännsbesluten legitima. Det är naturligt att de grundläggandespelreglerna för hur det politiska besluten skall fattas samlasi ett dokument, i en författning. En viktig del utgörs avstadganden av vilka beslutsfattarna är och hur de utses. Enprecisering av författningens regler om hur beslutsfattareutses finns i vallagen.Vänsterpartiet stöder regeringens förslag till vallag. Men vi vill på enväsentlig punkt begära att regeringen återkommer med förslag. Redovisningav valfinansiering vid personval är alltför viktigt för att lämnas oregleratsåsom regeringen föreslår.Vid kommande val kommer vi sannolikt att ha ett större inslag av person-val såväl på riksdags-, landstings- och kommunalnivå som på Europaparla-mentsnivå. Partiernas kandidater kommer då i varierande utsträckning attdriva egna personliga valkampanjer. Det är väsentligt att det sker en öppenredovisning av hur de finansierar sina valkampanjer. Vi anser inte att det ärtillräckligt med ett frivilligt system. Det framstår som något naivt.Många länder har inslag av personval, och det kombineras med tydligaregler om hur bidrag till personvalskampanjer får ges och hur det skallredovisas. I staten i har man antagit nya regler förfinansiering av val där det bland annat ingår regler om hur mycket olikaaktörer får bidra med till valkampanjer, hur finansiering skall redovisas ochen kommission för "ethics and election practices" har inrättats.Slutligen kan en fullständig och öppen redovisning av finansieringen avpersonvalskampanjerna vara väsentlig vid en utvärdering av effekterna avpersonval. Frågan om i vilken utsträckning och av vem kvinnor respektivemän får bidrag till sina kampanjer kan exempelvis vara intressant. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om regler för redovisning avvalfinansiering för personvalskampanjer.
mot · GK02K21 · 1997-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:70 Ny vallag Regeringen föreslår i propositionen att det inte bör införasnågon möjlighet att trycka partisymbol på valsedlarna.Som skäl för detta framförs i huvudsak två invändningar. Det första är attvalhemligheten lättare kan avslöjas med färgglada symboler. Det andra skäletär att det skulle bli ökade kostnader på grund av att tryckerierna eventuelltskulle tvingas investera i ny utrustning.Det senare skälet bygger förmodligen på att regeringen ännu inte uppfattatatt tryckerierna har frångått den gamla trycktekniken. En trycktsymbol i samma tryckfärg som övrigt tryck på valsedeln skulle, enligttillfrågade tryckerier, inte medföra någon merkostnad. En symbol som intetrycks i färg skulle inte heller äventyra valhemligheten. Valhemlighetenskulle tvärtom kunna bli bättre för dem som behöver fråga om hjälp föratt hitta rätt partibeteckning.För de nya grupper som regeringen utpekar och som skulle ha glädje avpartisymboler, tidigare omyndigförklarade, vissa invandrargrupper m.fl. blirglädjen säkert stor även med svarta symboler. Även för övriga väljare skulledet vara lättare att identifiera valsedlarna med en liten symbol i något hörn. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om symboler på valsedlarna.