mot · GL02Sk325 · 1997-10-06 00:00:00 — Värdet på en fastighet bedöms efter vad andra liknande fastigheter i samma geografiska område sålts för . Det ger i vissa fall upphov till oacceptabla effekter. Särskilt har sådana effekter uppstått i attraktiva fritidsområden, bland annat i våra skärgårdar, där den bofasta befolkningen fått kraftigt höjda taxeringsvärden till följd av att grannfastigheter sålts mycket dyrt till fritidsboende. Det här problemet har blivit akut , då alla taxeringsvärden räknats upp som skattesatsen höjts från . Problemet har ytterligare förstärkts av att man i många fall tvingas betala både fastighets- och förmögenhetsskatt. Vi anser det inte acceptabelt att bofasta i attraktiva fritidsområden på det här sättet kan tvingas flytta från sina hem. Ett annat problem med fastighetsskatten är sättet att värdera fastigheten. Miljöriktigt byggnadssätt och utrustning ger ofta extrapoäng vid värderingen och höjer därmed taxeringsvärde och fastighetsskatt. Detta blir i praktiken en straffskatt på ett miljöriktigt beteende, vilket givetvis är det som minst av allt behövs . Tvärtom borde en miljöriktig utformning av en fastighet premieras skattemässigt. Lösningar på kort sikt Som en kortsiktig lösning beslöt att fastighetsskatt inte tas ut på uppräkningar av taxeringsvärden som överstiger eller . På överstigande ökningar av taxeringsvärdena skall fastighetsskatten trappas in successivt . Detta beslut gav, enligt vår mening, ingen varaktig lättnad utan sköt bara problemet framåt i tiden. Det är inte heller tillräckligt för att mildra problemen på kort sikt. Som framgått av avsnittet om skatteväxling ovan anser vi också att fastighetsskattesatsen måste sänkas. I en första etapp måste skattesatsen för bostäder återställas till . På måste fastighetsskatten stegvis sänkas och avskaffas i sin nuvarande form. I vårt förslag till skatteväxling föreslår vi att fastighetsskatten sänks med ca . Det skulle kunna ske genom att nivån på skatten sänktes till . Ytterligare sänkning kan eventuellt växlas mot reducering av ränteavdrag för lån till bostadshus samt högre realisationsvinst vid fastighetsförsäljning. har föreslagit att fastighetsskatten ej skall utgå på nybyggda hyreshus som en delkompensation för villaägarnas ränteavdrag om/när räntebidragen helt försvinner. Någon beräkning av denna ytterligare växling ingår inte i vårt nuvarande förslag. Vi anser det också nödvändigt att en parlamentarisk utredning förutättningsöst får utreda hur fastighetsskatten i sin nuvarande form kan växlas ut. Problemet med permanentfastigheter i attraktiva fritidsområden måste få en tillfredsställande långsiktig lösning. Bland annat bör utredningen undersöka om en del av fastighetsskatten i stället kan tas ut som en högre realisationsvinstskatt vid försäljning av fastigheter. Utredningen bör även utreda för- och nackdelar med en fastighetsavgift. Fastighetsskatten på vattenkraftverk bör motsvara den av tidigare till beslutade nivån på den särskilda skatten på äldre vattenkraftverk på 6 resp per kWh, ett beslut som senare återtogs. Det motsvarar en nivå på i fastighetsskatt på vattenkraftverk. Den nuvarande nivån på skatten är och vårriksdagen beslutade att sänka denna till . Vi anser inte heller att taxeringsenheter med outbyggda skall omfattas av skatten, även om de har verkställbart tillstånd för utbyggnad. Det finns inget skäl att skynda på en utbyggnad som i vissa fall kan ha negativa miljömässiga konsekvenser. 6.5 Skatter på energi Vi har i tidigare avsnitt utförligt redogjort för syn på behovet av en reformerad energibeskattning och en skatteväxling med höjda skatter på energi och sänkta skatter på arbete. De kalkyler som presenterades skall ses som räkneexempel på en möjlig skatteväxling fram , inte som exakta förslag om skatteförändringar . För att en skatteväxling skall leda till önskade långsiktiga förändringar av konsumtionsmönster och teknik är det nödvändigt att den upplevs som långsiktigt trovärdig. Det kan ske genom att nu fattar formella beslut om höjda skatter på energi och sänkta andra skatter för förslagsvis framåt, åren 19982000. Detta bör kompletteras med en avsiktsförklaring om att skatteväxlingen sedan skall fortsätta i en viss takt i ytterligare t.ex. , men att fortsatta justeringar i takten kan göras beroende på vunna erfarenheter och utvecklingen i andra länder. Nedan redogör vi först för de skatteförändringar vi föreslår för åren 19982000. Skatten på koldioxid uppgår till ca per kg CO2. Vi föreslår att skatten höjs med per kg den 1/1 1998, 1999 och 2000. Därtill kommer årliga indexuppräkningar enligt gällande regler. Vi har tidigare utvecklat vår syn på energiskatten som en skatt som skall ha till allmänt syfte att hushålla med energi oavsett energislag. Skatten bör uttas med ett likartat belopp per kWh energiinnehåll i energislaget. De kostnader som avser att täcka kostnader för väghållning bör brytas ut ur skatterna för bensin och dieselolja och bilda ett eget skatteslag. föreslår vi att energiskatten höjs från med belopp som motsvarar per kWh energiinnehåll för fossila bränslen. har redan tidigare beslutat att energiskatten för elektrisk kraft skall höjas med per kWh , varför vi inte föreslår någon ytterligare höjning . bör energiskatten för olja och bensin höjas med per kWh och år. På lång sikt, omkring , bör alla energiskatter konvergera mot en gemensam nivå per kWh (sedan vägkostnadsdelen ur bensin- och dieselskatten brutits ur). Det betyder att för de bränsleslag som har en lägre skatt per kWh än olja (t.ex kol och naturgas) bör energiskatten höjas något snabbare än per kWh. Biobränslen bör dock vara helt skattebefriade för att inte störa introduktionen. För de energislag som har en högre energiskatt än olja och bensin (t.ex el) blir ökningstakten lägre. Regeringen bör i samband med aviserad proposition om energibeskattningen lämna förslag till skattesatser i enlighet med vad som här anförts. Successivt upphörande undantag för industrin. Industrin är undantagen från skyldighet att betala energiskatt och behöver bara betala halv koldioxidskatt. Detta är i grunden ett osunt system eftersom det skattemässigt gynnar viss energianvändning framför annan och därför leder till en ur samhällsekonomisk synpunkt icke optimal energianvändning. Vi anser att undantagen för den stora del av industrin som inte är särskilt energiberoende kan avskaffas inom ramen för en skatteväxling där arbetsgivaravgifterna sänks. Detta visas bland annat av tabell 19, där nettokostnadsökningen för övrig industri blir mycket måttlig i förhållande till omsättningen. Konkret föreslår vi att den icke energiintensiva industrin skall betala full koldioxidskatt och full energiskatt . bör den betala en tredjedel av energiskatten och 1999 två tredjedelar. Den energiintensiva industrin behöver, av naturliga skäl, för en omställning till att betala fulla skatter på energi. Vi föreslår att inriktningen skall vara att den energiintensiva industrin skall betala full energiskatt och koldioxidskatt och att skattesatserna höjs i jämna steg så att de når samma nivå som dessa skatter då kommer att ha för övriga användare enligt våra förslag. För att kunna ge lättnader till energiintensiv industri som är särskilt utsatt för utländsk konkurrens bör särskild nedsättning av de nivåer vi föreslår kunna ske för enstaka företag eller branscher . Behovet av sådana lättnader bör fortlöpande prövas. Vi har i vårt räkneexempel för skatteväxling 19982010 satt av medel för sådan nedsättning. , 1999 och 2000 föreslår vi att det avsätts 1.500, 2.000 resp för sådan nedsättning. Dessa belopp skall då också inkludera en kompensation till boende i glesbygd enligt nedan. Särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk föreslår att den särskilda skatten på elektrisk kraft från kärnkraftverk höjs med /kWh den 1/1 1998 och därefter med ytterligare /kWh den 1/1 1999 och 2000. Förutom de direkta besluten om skatteförändringar 1998, 1999 och 2000 föreslår vi att skall fatta ett principbeslut om att skatteväxlingen skall fortsätta i ungefär samma takt och enligt de riktlinjer vi angivit i tidigare avsnitt även . Takten i och den exakta utformningen av den fortsatta skatteväxlingen får avpassas efter vunna erfarenheter och utvecklingen i andra länder. Regeringen bör också få uppdrag att i berörda internationella sammanhang kraftfullt verka för reformerad och höjd energibeskattning. Kompensation till boende i glesbygd En skatteväxling av det slag vi föreslår innebär med nödvändighet högre priser på energi också för transporter. Syftet med detta är att stimulera en övergång till en mer energieffektiv transportstruktur i första hand baserad på järnväg, sjöfart och kollektiva vägtransporter i stället för bil och flyg. Glesbygden kan dock vid en sådan förändring hamna i ett ogynnsamt läge på grund av långa transportavstånd och svårighet att tillhandhålla fungerande kollektivtrafik. Ofta är den egna bilen det enda tillgängliga och realistiska transportmedlet. Tillgänglig statistik visar också att såväl bilinnehavet per invånare som körsträcka och bensinförsäljning per bil är större i glesbygdskommuner5. Totalt är bensinförsäljningen per invånare högre i dessa kommuner jämfört med landet i sin helhet. En viss kompensation för de högre transportkostnaderna, till följd av skatteväxlingen, kan invånare i glesbygd ha av att de har närmare tillgång till lågbeskattad energi för uppvärmning i form av ved och andra biobränslen. Transportostnaderna står också ofta i omvänt förhållande till taxeringsärdena på fastigheter, vilket gör att ett hus i glesbygd ofta bara betalar hälften så hög fastighetsskatt som ett likadant hus i ett storstadsområde. Vi föreslår att en utredning görs om behovet av och möjligheterna till glesbygdskompensation för ökade transportkostnader i samband med skatteväxling. Utredningen bör belysa och finna en modell för att beräkna behovet av kompensation, där hänsyn tas till bland annat ovan nämnda förhållanden. Utredningen bör också föreslå en modell för kompensationen, i första hand byggd på individuell skattereduktion eller, om detta inte visar sig genomförbart, på någon form av regional kompensation till glesbygdskommuner. Den individuella kompensationen kan exempelvis bygga på avstånd till tätorter av viss storlek i enlighet med de modeller glesbygdsverket arbetar med. Kommunbaserad kompensation skulle eventuellt kunna inbakas som förstärkta glesbygdsfaktorer i den interkommunala skatteutjämningen. 6.6 Övriga skatter och avgifter beslut att höja fordonsskatten när bilaccisen slopades innebar att en fast kostnad för bilägarna byttes mot en annan. Vi anser att så mycket som möjligt av beskattningen i stället skall ligga på rörliga skatter som utgår i förhållande till hur mycket bilen används. Vi föreslår därför att medel motsvarande höjningen av fordonsskatten bör föras över till den del av beskattningen av bensin och dieselolja som är avsedd för att bekosta vägväsendet. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Höjd avgift på handelsgödsel och bekämpningsmedel de gröna föreslår följande höjningar av miljöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Miljöavgifter på kväve. Vi föreslår att miljöavgiften höjs till per kilo kväve i gödselmedel, om andelen kväve uppgår till . Miljöavgift på kadmium. Vi föreslår en miljöavgift på kadmium i gödselmedel på per gram för Cd-innehållet över per ton fosfor. Kadmium är en mycket giftig tungmetall, som bör försvinna ur gödselmedel. sker en fortsatt anrikning i mark och det levande. I ministerdeklarationen från i har målet för skadliga ämnen satts till 0. är avgiften baserad på kilo substans. Vi ser helst en avgift baserad på dos, men eftersom regeringen i jordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU7 fått i uppdrag att återkomma med detta föreslås en ökning av avgiften till för varje kilogram verksam substans. Landningsavgifterna på flyg bör höjas motsvarande för att kompensera den borttagna miljöskatten. De ekonomiska effekterna för statskassan av förslag framgår av tabell 23. I tabellen inkluderas även förslag angående EU:s jordbruksbidrag. Ändrade statliga inkomster till följd av förslag. Extra uppräkning av skiktgräns pga av utebliven höjning 1997 Återgång till tidigare intäktsnivå Ändrad skatteskala när värnskatten tas bort 1999 Ej höjd gräns för avdragsgilla resekostnader till 7.000 Reseavdrag görs om till skattereduktion Bolagsskatt höjs från 1999 Slopat avdrag för representation Ej höjd egenavgift 1998 Aktier värderas till i st f Följd av höjda energiskatter Särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk Höjd avgift på handelsgödsel och bekämpningsmedel Höjda landningsavgifter, flyg Ej så stor ökning av bidrag skatteförslag och vissa andra förslag, bland annat arbetstidsförkortning, får också indirekta effekter för kommunsektorns skatteinkomster. Dessa effekter specificeras i tabell 24. Skatteeffekterna föreslås reglerade med justeringar i statsbidragen till kommunerna. De samlade effekterna för kommunsektorn redovisas mer utförligt i vår ekonomisk-politiska motion. Tabell 24 Beräknade skatteeffekter för kommunsektorn. Återgång till tidigare nivå Ej höjd gräns för avdragsgilla resekostnader till 7.000 Reseavdrag görs om till skattereduktion Ej höjd egenavgift 1998 Sänkta egenavgifter 1999 och 2000 Nya energiskatter (del i skatteväxling) Sänkta arbetsgivaravgifter (del i skväxl) Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skattefinansiering , bieffekter av höga skatter och skattekvoten ,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en skatteväxling mellan skatter på energi och arbete bör genomföras som omfattar ca och ca ,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om mer tydliga principer och en genomtänkt struktur för energirelaterade skatter,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för sänkning av andra skatter i en skatteväxling,1 att upphäver tidigare beslut om indragning av statsbidrag från kommuner som höjer utdebiteringen för år 1998,1 att hos regeringen begär förslag till miljöinriktad tjänstebilsbeskattning på samma intäktsnivå som före omläggningen 1997, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skiktgränsen för statlig skatt 1999 förutom detta års ordinarie höjning enligt gällande regler också bör höjas med ett belopp som motsvarar den uteblivna höjningen 1997, att beslutar att statlig skatt skall utgå på inkomstdelar som överstiger taket i egenavgifterna, att avslår regeringens förslag till förändrad avgiftsstruktur för allmänna egenavgifter och arbetsgivaravgifter, att med upphävande av tidigare beslut beslutar att de allmänna egenavgifterna inte skall höjas 1998,1 att som sin mening ger regeringen till känna att de allmänna egenavgifterna bör sänkas 1999 och med 2000 som ett led i skatteväxling och sänkt arbetstid, att av regeringen begär förslag till förändring av grundavdraget vid och statlig beskattning i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag om en höjning av gränsen för reseavdrag ,1 att beslutar att reseavdraget fr.o.m. skall omvandlas till en skattereduktion i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att hos regeringen begär förslag till hopslagning av arbetsgivaravgifter till en post i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att avslår regeringens förslag att höja nivån på arbetsgivaravgifterna 1998,1 att hos regeringen begär förslag till sänkta arbetsgivar- och egenföretagaravgifter 1999 och 2000 i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att sambeskattningen av äkta makar och vissa sambor i förmögenhetsskatten upphör fr.o.m. inkomståret 1998,1 att beslutar att aktier skall värderas till av marknadsvärdet fr.o.m. (taxering),1 att vid bifall på hemställanspunkt nr 18 hos regeringen begär förslag om höjd skatt på juridiska personer (bolagsskatt) från fr.o.m. , att hos regeringen begär förslag om slopat representationsavdrag fr.o.m. inkomståret 1998,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningspolitiken,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastighetsskatten,1 att beslutar att fastighetsskatten för bostäder års taxering () skall vara av taxeringsvärdet,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en parlamentarisk utredning om fastighetsskatten, att beslutar att fastighetsskatten på elproduktionsenheter skall utgå av taxeringsvärdet fr.o.m. inkomståret 1998,1 att beslutar att fastighetsskatt inte skall utgå på taxeringsenhet med outbyggt ,1 att höjer den generella koldioxidskatten med per kg CO2 utöver indexhöjning enligt gällande regler , 1999 och 2000,1 att höjer energiskatterna på fossila bränslen med belopp som motsvarar per kWh av energislagens energiinnehåll den 1 januari 1998,1 att hos regeringen begär förslag till höjda energiskatter i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag på successivt upphörande av nedsättningar och undantag för industrin vad gäller energi- och koldioxidskatter i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att hos regeringen begär förslag till riktlinjer för tillfällig nedsättning av energiskatter för den energiberoende industrin i samband med skatteväxling,1 att beslutar att höja den särskilda skatten på elektrisk kraft från kärnkraftverk med per kWh och med ytterligare per kWh och 2000,1 att beslutar att i princip fortsätta att växla sänkta skatter på arbete mot höjda skatter på energi i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om kompensation till glesbygden i samband med skatteväxling, att hos regeringen begär förslag om överföring av fordonsskatt till bensin- och dieselskatter i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om höjda avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel i enlighet med vad som anförts i motionen,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att miljörelaterade landningsavgifter på flyg skall ge lika stora intäkter till statskassan som de tidigare miljöskatterna.1 1 Yrkandena 15, 10, 1316, 18 och 19, 2124, 2629, 3133, 37 och 38 hänvisade till FiU. Trolig dubbelräkning av vissa poster (interna transaktioner mellan olika delar av offentlig sektor) Eftersom nuvarande EU-regler inte möjliggör att belägga importerad el från t ex danska kolkraftverk med de produktions-/miljöskatter som finns på motsvarande produktion i kan konkurrensskäl göra det nödvändigt att i stället ta ut produktionsskatten på kärnkraft och äldre vattenkraft i konsumtionsledet. Samma skatt måste då tas ut på all elkraft, men en restitution kan ske till alla anläggningar utom vattenkraftverk och kärnkraftverk, dvs i första hand till vindkraft och biobränslebaserad kraftvärme. Värden i denna tabell (och även i andra tabeller) är avrundade för att kunna visa förväntade trender och inte ge intryck av falsk exakthet. Detta förklarar varför summering och procentsiffror för förändringar inte alltid verkar stämma exakt. Baserat på basbelopp 1998 . Enligt kommunförbundets definition. Omfattar de flesta kommuner i inre samt några kommuner i norra och .