mot · GK02Fi46 · 1997-05-02 00:00:00 — Det är en förutsättning inte minst förmånga ensamstående föräldrar att kunna studera.Vi kommer liksom tidigare att avvisa anslag till stipendier på 10 000kronor för dem som genomgår basåret på komvux. Vi anser bl a också att detsärskilda N/T-stödet bör tas bort liksom att studiemedlen bör vararesultatrelaterade. Vissa krav måste ställas på de studerandes studietakt inteminst för att förbereda dem för arbetslivet. måste det vara möjligtatt dra ned på takten någon termin om särskilda omständigheter finns ellerom tidigare studieresultat är goda.Den av regeringen föreslagna utbyggnadstakten av högskola ochvuxenutbildning är inte realistisk. Detta redogör vi för under utgiftsområde16. anser att utbyggnaden måste ske i ett lugnare tempooch fördelningen av utbildningsplatserna göras på ett annat sätt. Resurser förstudiemedel minskas i motsvarande grad under detta utgiftsområde.Regeringen föreslår en sänkning av utbildningsbidrag till studerande iarbetsmarknadsutbildning utan a-kassa. Man motiverar sänkningen med attbidraget inte bör överstiga vad som ges i reguljär utbildning. Vi krist-demokrater anser också att jämlikhet bör råda och att sänkningen därför ärbefogad. Vårt villkor är dock att även denna grupp ges möjlighet att utnyttjaen lånedel för att kompensera bortfallet och för att jämställa dem med övrigastuderandegrupper. Vi avsätter medel till detta under utgiftsområde 14.Sammantaget bör regeringens förslag till utgiftsram minskas med , med 1998 och med 1999.Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskningUtgiftsområde 16 omfattar utgifter för skolväsendet,vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning,högskoleutbildning samt universitetsforskning.I budgetpropositionen för lade regeringen fram en plan för enkraftig utbyggnad av högskola och vuxenstudier och de siffror som redo-visades var 30 000 respektive 100 000 nya platser . Vivet att inte alla dessa platser är nya utan vissa innebär endast enpermanentning av tidigare tillfälliga platser. Trots detta rör det sig om enkraftig expansion över , särskilt mot bakgrund avden stora expansion som redan pågått . Enligt SFShar antalet helårsstudenter ökat medan antaletlärare ökat med under samma period.Vårpropositionen föreslår att den redan kraftiga utbildningssatsningenytterligare ska byggas på med 30 000 platser inom högskola, 40 000 platserinom vuxenutbildningen och 8 600 platser inom kvalificerad yrkesutbild-ning.Redan i samband med höstbudgeten välkomnade Kristdemokraternautbildningssatsningen som vi då varnade för att den inte får ske iför hög takt då det skulle innebära en risk att kvaliteten på utbildningen blirlidande. När vi nu ska ta ställning till vårpropositionen är det svårt att finnanågon som helst konsekvens och långsiktighet i regeringens handlande. Omdet hade varit svårt att öka antalet kvalificerade lärare och bygga ut andrakringresurser för att möta den i höstbudgeten annonserade utbildnings-satsningen så blir det enligt vår mening nu omöjligt att göra detta.Vårpropositionen skjuter visserligen till föratt garantera kvaliteten, vilket är välkommet, men tiden är alltför knapp. Nyalärare kommer knappast att hinna utbildas och det korta varslet innebärockså att högskolornas och vuxenutbildningens planering försvåras. Vikristdemokrater vill därför att utbildningssatsningen sker i en långsammaretakt. Den föreslagna utbyggnadstakten är inte realistisk om kvaliteten inte skaurholkas.Man kan dessutom ifrågasätta det kloka i att enbart satsa på eftervård ochinte på förebyggande insatser. Alltfler elever lämnar utanatt kunna läsa och skriva och utan andra elementära kunskaper. Samtidigttvingas kommunerna av ekonomiska skäl att utöka antalet elever per klassoch dra ned på den personal som är till för elever med särskilda stödbehov.En viktig del av utbildningssatsningen måste därför göras inom grundskolanoch gymnasieskolan. Bland annat för att möjliggöra för kommunerna attgenomföra nödvändiga satsningar inom skolans område har vi tidigare imotionen presenterat en politik som sammantaget leder till en förstärkningav kommunsektorn med i jämförelse med regeringenspolitik.Komvux, folkhögskolor och studieförbund är tre utbildningsformer somkompletterar varandra. Alla tre bör därför få utökade resurser. Vi anserdessutom att man bör överväga att öronmärka de pengar som går till var ochen av de tre utbildningsformerna. Vi vill också se en omfördelning avutbildningssatsningen så att en större del av resurserna används till att byggaut den kvalificerade yrkesutbildningen. Här finns en mycket stor efterfrågan.Den svenska undervisningen i utlandet riskerar att drabbas hårt av deföreslagna nedskärningarna av statens bidrag. Ökade rationaliseringskravställs på all utbildningsverksamhet men anser att denföreslagna nedskärningen skulle drabba utlandsundervisningen orimligt hårt.Vi avsätter därför medel för att dämpa de negativa effekterna.En stor osäkerhet som kvarstår från höstens budgetproposition gäller denstora nedskärning på som regeringen meddelat för 1999inom utgiftsområdet. Inte heller i vårpropositionen preciseras inom vilkaområden denna besparing ska göras.Utgiftsramen för område 16 bör minska med 1998,med och med 2000.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfundoch fritidUtgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer,kulturmiljövård, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek,hemslöjd, den samiska kulturen och folkbildningen.Ett mångsidigt kulturliv och en förståelse för vår egen och andraskulturtradition är en viktig förutsättning för ett högtstående samhälle. Det äroerhört angeläget att kulturen finns nära människorna och ger en möjlighettill utveckling. Den satsning som fyrklöverregeringen gjorde på den ideellasektorn har successivt urholkats. Den nu lagda tilläggsbudgeten innebärytterligare ett mycket hårt slag mot arbetet med utvecklingen av dennasektor.Kristdemokraterna föreslår att extra satsningar inom detta utgiftsområdeska göras bland annat på folkbildningen och länsmusiken. Ramen förutgiftsområdet bör utökas med åren 1998, 1999 och2000.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeUtgiftsområdet omfattar främst räntebidragen,bostadsbidragen, verksamhet ochlänsstyrelserna. Avgörande för utfallet av anslaget förräntebidrag, det största anslaget inom området, är naturligtvisräntenivån och den allmänna ekonomiska utvecklingen.Kristdemokraterna vidhåller att fastighetsskatten ska sänkas från 1,7 till1,av taxeringsvärdet. Vi vidhåller också att de individuellainkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen slopas. Likasåavvisar vi de snäva reglerna för den bidragsgrundande bostadsytan. Utöverde vi redan tidigare anvisat godtar vi regeringenstillskott på men lägger då detta på att ytterligare öka denbidragsgrundande bostadsytan och avvisar således förslaget att kombineraytbegränsningsreglerna med bestämmelser om bostadskostnader enligtpropositionen. Det särskilda bostadsbidraget för ungdomar mellan 18 och 29år, utan barn, avvisas. Vi vidhåller också vårt tidigare förslag om minskningav det generella barnbidraget med och barn och föröver dessa pengar till den barnrelaterade delen av bostadsbidraget för attbättre gynna de familjer som har en sämre ekonomisk situation. Vissabesparingar görs på räntebidragen.Vi godtar propositionens förslag att räntebidraget skall exkluderas från denbostadsbidragsgrundande inkomsten.Kristdemokraterna föreslår att ramen för utgiftsområdet minskas med 483miljoner kronor från och med 1998.Utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutvecklingUtgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former avföretagsstöd, medel för medfinansiering av EG:sstrukturfondsprogram, medel från samtutgifter för och avvisar regeringens aviserade besparingar om 90miljoner kronor avseende regionalpolitiska insatser och anslår därför 90miljoner kronor mer än regeringen . Dessa medel kananvändas för att förändra stödområdesindelningen. De gränser som gällerhar gällt . Stora förändringar har dock skett vadgäller strukturen för arbetsmarknaden i stödområdena och dess gränsområ-den, inte minst förhållandet mellan stödområde 1 och stödområde 2. EU:sstrukturfonder har också påverkat situationen. Det är därför rimligt att avregeringen begära förslag om reviderad stödområdesindelning som kanföreläggas i samband med budgetpropositionen. är exempel på enkommun som drabbats hårt av att stödområdesgränsen mellan stödområde 1och stödområde 2 lagts så att denna kommun missgynnats.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med åren 1998,1999 och 2000.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdUtgiftsområdet omfattar frågor rörande hushållning mednaturresurser, biologisk mångfald och naturvård, vatten- ochluftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd,miljöforskning, avfallsforskning, kemikaliekontroll,strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samtinternationellt miljösamarbete.Kristdemokraterna avvisar regeringens aviserade besparingar avseendemiljöpolitiken. Ytterligare resurser bör i stället tillföras för bland annatkalkningsverksamhet, miljöövervakning och miljösanering. Sammantagetinnebär detta att ramen för utgiftsområdet bör utökas med 180 miljonerkronor från och med 1998.Utgiftsområde 21 EnergiUtgiftsområdet omfattar energiforskning och energitekniskutveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- ochvärmeproduktion samt ekonomiskt stöd för effektiviseringoch minskad elanvändning.I enlighet med vårt principiella ställningstagande till omställnings-programmet ökar vi ramen med från och med 1998för ökat investeringsbidrag till vindkraft och småskalig vattenkraft.Utgiftsområde 22 KommunikationerUtgiftsområdet omfattar investeringar i samt drift ochunderhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattaräven sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskningsamt övergripande informationsteknikfrågor.Kristdemokraterna anser att besparingar kan göras genom rationaliseringarav Ban- och . En ökad satsning för att kunna bevara kommunalaflygplatser i skogslänen föreslås också.Ramen för utgiftsområdet bör därför vara lägre än vadregeringen föreslår åren 1998, 1999 och 2000.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringarUtgiftsområdet omfattar jordbruk och trädgårdsnäring, fiske,rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll,viss utbildning och forskning samt skogsnäring.Det är bra att regeringen äntligen ser till att EU:s miljöstöd kan användasfullt ut. Dessvärre drar man ned på det regionala stödet vilketinnebär att LFA-områden kan drabbas och att EU-stödet inte utnyttjas fulltut. Bättre är då att inte avhända sig de möjligheter som finns men i ett senareskede acceptera att inte alla stöd kunnat utnyttjas fullt ut. Ytterligare 12miljoner avsätts för att i första hand kunna stärka LFA-områden. Kristdemo-kraterna avvisar också regeringens tänkta besparing på avbytarverksamhetenmed 13 miljoner kronor.Ramen för utgiftsområdet bör vara högre än vadregeringen föreslagit för åren 1998, 1999 och 2000.Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologiskinfrastruktur, marknads- och konkurrensfrågor, tekniskforskning och utveckling, konsumentfrågor, kooperativutveckling samt exportfrämjande. Många av framtidens arbetstillfällen kommer, om rätt politik förs, atttillkomma inom tjänstesektorn. De trösklar som motverkar en kraftigexpansion på detta område måste identifieras och elimineras. Sannoliktinnebär utformningen av arbetsrätten ett hinder för en snabb tillväxt men dettydligaste problemet är de närmast extrema skattekilarna som motverkarefterfrågan på tjänsterna i reguljära former. Hindren leder till att mångaarbetsuppgifter inte blir utförda eller att de utförs svart.Kristdemokraterna förordar en rejäl satsning på den personalintensivaprivata tjänstesektorn. Detta sker dels genom en modell som har likheter medROT-avdragen. Basen för avdragsmöjligheterna breddas och procentsatsenhöjs. Vidare vill vi införa den modell för hushållstjänster som med framgångpraktiseras i . Den senare modellen hamnar budgetmässigt underdetta utgiftsområde.Kristdemokraterna vill vidare i förhållande till regeringen satsa mer påteknisk forskning.Ramen för utgiftsområdet utökas med 1998, 700miljoner kronor 1999 och år 2000.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerUtgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag tillkommuner och landsting.Kristdemokraterna välkomnar regeringens satsning på kommuner ochlandsting. Den innebär som vi tidigare påpekat att delar av de resurser somdragits in från kommunsektorn via oreglerade skatteförändringar, främsthöjda egenavgifter, nu återförs. Men regeringen fortsätter också att höja denallmänna egenavgiften till sjukförsäkringen som redan går med storaöverskott, vilket innebär att kommuner och landsting får minskade resursergenom ett krympande skatteunderlag. förslag att sänkaegenavgifterna i sjukförsäkringen innebär attkommunernas skatteunderlag förbättras så att skatteintäkterna ökar meddrygt . Delar av dessa medel dras tillbaka i enlighet medfinansieringsprincipen, vilket innebär att anslaget för utgiftsområdet minskar.Kristdemokraterna vill också återinföra vårdnadsbidraget, vilket leder tillminskade barnomsorgskostnader för kommunerna. Detta motiverar påsamma sätt att anslaget för utgiftsområdet minskar. En återgång till 14 dagarsarbetsgivaransvar i sjukförsäkringen, en andra karensdag samt en effektivareskatteindrivning minskar kommunernas kostnader ytterligare och ökarskatteintäkterna. Nettoeffekten av politik är att kommun-sektorn får mer än med regeringens politik,sammantaget en ökning med 10,5 miljarder från och med 1998.Ramen för utgiftsområdet kan minskas med år 1998samt åren 1999 och 2000.Socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgetenStörre delen av socialförsäkringarna redovisas påstatsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten ligger denallmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samtarbetsskadepensionen. De socialförsäkringar som redovisasvid sidan av statsbudgeten ingår dock i det totala utgiftstaksom ska anges för staten.Kristdemokraternas satsningar på ökad rehabilitering gör att kostnadernaminskar genom att den reella pensionsåldern belastas i samma grad.Ramen för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten kanminskas med 1998, 1999 samt4 år 2000.Förslag till utgiftstakI avsnitten 8.1 och 8.2 har vi redogjort för våra preliminärafördelningar per utgiftsområde samt förändringar försocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för åren1998, 1999 och 2000. föreslår attutgiftstaket för staten för ska vara 729 000 miljonerkronor, alltså lägre än vad regeringenföreslår. I tabell 2 visas preliminäraförslag till förändringar per utgiftsområde.Kristdemokraternas neddragningar på utgiftssidan motsvaras av ned-dragningar på intäktssidan i form av sänkta skatter och egenavgifter för attstimulera till ett bättre företags- och tillväxtklimat, men också för att skapaincitament och förutsättningar för arbete, sparande och personligt ansvars-tagande.Våra satsningar för att förbättra den kommunala ekonomin görs framförallt via förändringar på inkomstsidan via skattesystemet.Tabell 2. Preliminär fördelning per utgiftsområdeFörändringar i förhållande till regeringens förslag, miljonerkronorUtgiftsområde1998199920001. Samhällsekonomi och finansförvaltning0003. och internationell samverkan0006. Internationellt bistånd2 0002 4002 8008. Invandrare och flyktingar0009. Hälsovård, sjukvård och social omsorg12351 2351 23510. Ekonomisk trygghet vid sjukdom o handikapp-1 900-2 900-4 40011. Ekonomisk trygghet vid ålderdom2 . Ekonomisk trygghet för familjer och barn1 9642 0242 09313. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet-7 472-3 900-2 90014. Arbetsmarknad och arbetsliv-2 900-2 900-2 90015. Studiestöd-1 128-1 461-1 07016. Utbildning och universitetsforskning-390-790-1 19017. Kultur, medier, trossamfund och fritid93939318. Samhällsplanering, bostadsförsörjning o byggande-483-483-48319. Regional utjämning och utveckling90909020. Allmän miljö- och naturvård18018018021. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar25252524. Allmänna bidrag till kommuner *)*) Nettoeffekten för kommunsektorn är +2,5 miljarder kronorper år utöver regeringens 8 miljarder. Stora förändringar görspå inkomstsidan som påverkar den kommunala ekonomin.-7 600-8 200-8 20026. Avgift till Europeiska gemenskapen000Summa utgiftsområden-13 210-11 134-10 864Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor-13 210-11 134-10 864Minskning av anslagsbehållningar000Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten-1 750-2 750-4 250Budgeteringsmarginal000Utgiftstak för staten-14 960-13 884-15 114Statens inkomsterRegeringen redogör mycket knapphändigt för statensberäknade inkomster , vilketnaturligtvis försvårar bedömningen av effekterna avförändringar på inkomstsidan i statsbudgeten. Vissa förslagpå skattesidan aviseras dock, och dessa kommenteras nedan.Eftersom många av förslag berör inkomstsidan istatsbudgeten, så redogörs här för några av de viktigare förslagen för att geen mer heltäckande bild av det kristdemokratiska budgetalternativet. Innanman har sett både utgifts- och inkomstsidan i en budget kan man inte avläsade totala effekterna av en samlad politik. Därför är det en stor brist att dennya budgetordningen inte kräver en tydligare redovisning av inkomstsidan ivårpropositionen. återkommer, liksom regeringen, med enmer detaljerad redovisning i samband med höstens budgetbehandling.Ökade inkomsterKristdemokraterna föreslår ett fåtal inkomstökningar för attfinansiera angelägna satsningar. En av dessa är höjdlivsmedelsmoms. Momsen på livsmedel sänktes den 1januari . Åtgärden motiverades medfördelningspolitiska argument, trots att sänkningen avmomsen betyder mest i kronor räknat för de relativtvälbeställda. Detta gjordes som regeringengenomförde försämringar inte minst för sjuka och arbetslösa.Kristdemokraterna motsätter sig momssänkningen just avfördelningspolitiska skäl. För att kunna förbättra för gruppersom kan sägas vara de sämst ställda är en höjning avlivsmedelsmomsen motiverad. Höjningen skulle drabba allamen de reformer och förbättringar som därmed kan föreslåskommer de sämst ställda till del. När det gäller momsensförsämring för hushåll i allmänhet vägs den upp av andraskattesänkningar, framför allt en sänkning av de allmännaegenavgifterna somKristdemokraterna också föreslår. verkarockså för en förbättrad konkurrenssituation både iproduktions- och detaljistledet. Genom ytterligare åtgärderpå detta område kan livsmedelspriserna pressas. Med ensådan politik är det rimligt att den höjda livsmedelsmomseninte slår igenom fullt ut i konsumtionsledet.Andra förslag till inkomstökningar är höjd avfallsskatt utöver vadregeringen föreslår, höjd skatt på maltdrycker samt en fortsatt utförsäljningav statliga företag. Avfallsskatten har en miljömässigt riktig profil ochalkoholskatten innebär att återställer den sänkning somgjordes i samband med höstens (1996) budgetproposition. Skälen förprivatiseringar av företag är bland annat att renodla statens roll, att spridaägandet, att skapa mer livskraftiga företag, att skapa utrymme för investe-ringar i de företag som är statliga och att minska statens räntebörda.Ytterligare ett förslag som stärker inkomstsidan är en ökad satsning påbekämpning av ekonomisk brottslighet och en effektivare skatteindrivninggenom ökad kontroll.Minskade inkomsterFör att utveckla tjänstesektorn och skapa förutsättningar förnya jobb föreslår en skattereduktion förreparationer, om- och tillbyggnader inom huhållssektorn.Kristdemokraterna föreslår också sänkt skatt på arbetandekapital, återinförande av riskkapitalavdraget, avskaffad skattpå royaltyinkomster , avskaffad värnskatt ochslopat grundavdrag vid statlig beskattning, slopaddubbelbeskattning för alla företag, slopad särskild löneskattpå vinstandelar samt återgång till gamla tidpunkten förmomsinbetalning.Vidare föreslår sänkt fastighetsskatt, slopad sambe-skattning av förmögenhet, höjd avdragsrätt för pensionssparande, ett yrkes-fiskeavdrag, avdragsrätt för individuella utbildningskonton, slopad moms påbarnböcker samt att brytpunkten i skatteskalan ska följa inflationen.Den största och viktigaste enskilda satsningen är sänkta allmänna sjukför-säkringsegenavgifter . Denna satsning sänker skattenför alla inkomsttagare med drygt 12 miljarder kronor.Vissa skattefrågorRegeringen redovisar i avsnitt 7 i vårpropositionen vissaskatteförändringar. kommenterar några avdessa förändringar nedan.Omräkningstalen taxeringsvärdenRegeringen har förordnat en särskild utredaresom har till uppgift att se över förfarandet vidfastighetstaxeringen. Uppdraget ska vara avslutat föreutgången av år 1998.Regeringen föreslår i propositionen att omräkningstalen årsfastighetstaxering för hyreshus i vad avser värderingsenheter för bostädersamt för småhusenheter skall vara desamma som dem som gäller för år 1997.Förslaget accepteras av men löser inte problemet, att denhöga beskattningsnivån tvingar människor från sina hem.Regeringsföreträdare har sagt att man förstår att den höjdaskatten ger låginkomsttagare och pensionärer problem och att Regerings-kansliet ser över frågan. Trots fagert tal och utfästelser från regeringsföre-trädare och riksdagsmajoriteten har det endast skett mycket marginella för-ändringar.Det mycket marginella förslag som regeringen kom med under hösten1996 hjälper inte många. Åtgärden innebär en temporär lindring avfastighetsskatten och berör endast knappt 50.000 fastigheter eller avsmåhusen. Den genomsnittliga lindringen blir t ex i endast 1 600kronor. Det finns åtskilliga småhusägare som får kraftigt höjd skatt men sominte får någon lindring.Kristdemokraterna anser att systemet med statlig fastighetsskatt böravvecklas. Istället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift förtäckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan kommunalservice kopplad till fastigheten.Som ett första steg har i motioner krävt att skattensänks från 1,7 till av taxeringsvärdet. Vidare har isitt budgetalternativ anslagit 500 miljoner för att lindra skatten, blaatt fastighetsskatten enbart ska beräknas på en tredjedel av markvärdetovanför ett taxeringsvärde på 150.000 kronor.Höjda skatter på boende och fastigheter är inte bra för samhällsekonomin.I längden gynnar det inte budgetsaneringen att genom högaskatter göra allt fler människor beroende av bidrag från statoch kommun. Det är en helt felaktig politik att beskattamänniskor så att de får överge sina hem.EnergibeskattningenRegeringens avsaknad av besked på energibeskattningensområde skapar fortsatt osäkerhet inom energiområdet. Någratydliga principer borde redan nu läggas fast så att de som haratt investera och se långsiktigt på energiproduktion ochkonsumtion skall få klara spelregler. Bland sådana principerskall ingå att förnybara energikällor som sol, vind ochbiobränslen, inklusive torv, skall vara skattebefriade föröverskådlig tid och att fossilbränslen successivt skallbeläggas med högre koldioxidavgifter. Harmonisering medEU skall eftersträvas.En bieffekt av koldioxidavgiften är att förädling av en biprodukt frånmassaindustrin, råtallolja, drabbas. Detta kan inte ha varit avsikten varförregeringen till budgetpropositionen bör återkomma med förslag somundanröjer denna olägenhet.Beskattningen av lantbruksföretagJordbrukets och livsmedelssektorns konkurrenskraftgentemot omvärlden måste stärkas. är svenskaskatter på el, diesel, eldningsolja och handelsgödsel ijordbruket mycket högre än i våra konkurrentländer.Skillnaden måste utjämnas och ett sätt att få enskattenedsättning är att lantbruksföretag och företag inomlivsmedelssektorn får motsvarande befrielse frånkonsumtionsskatten på el som företag med industrielltillverkning har. Regeringen bör återkomma med ett sådantförslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag antar de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som anförts i motionen,2.