mot · GK02U26 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:138 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten för åt 1996 SammanfattningSvensk krigsmaterielexport är generellt sett förbjuden. Attden ändå förekommer beror på att undantag kan medges.Förekomsten av ett generellt förbud innebär rimligen att manskall vara starkt restriktiv när det gäller undantagen.Undantag får inte bli så många eller reglerna för undantag såvaga och oklara att själva grundtanken med det generellaförbudet undergrävs eller framstår som meningslös. Av deexempel som vi framför framgår att regelverket för densvenska krigsmaterielexporten har lett till en praxis, somhotar att sluta i principlöshet. Resultatet blir lidanden fördem som utsätts för de exporterade krigsmaterielensverkningar och är förnedrande för såväl svenska folket, fördess regering och för dem som har att försvara exporten avkrigsmateriel.Vänsterpartiet verkar för att all svensk export av krigsmateriel skallupphöra. På kort sikt är vårt mål att åstadkomma en mer restriktiv lagstift-ning och att se till att nuvarande riktlinjer tolkas korrekt. Export avkrigsmateriel till länder som , , , m fl böruteslutas.Det svenska regelverketAtt från exportera krigsmateriel är förbjudet.Dispenser kan dock beviljas av regeringen. När det gällerdispenser skall man vara särskilt restriktiv när det gällerkrigsmaterielexporten till länder som befinner sig i konfliktmed varandra eller är drabbade av interna konflikter ochstridigheter. Krigsmateriel bör inte heller exporteras tillområden där det råder starka spänningar länder eller parteremellan, vilka kan förväntas övergå i väpnad konflikt.Krigsmateriel bör vidare inte exporteras till länder där detförekommer brott mot mänskliga rättigheter.Regelverket när det gäller Krigsmateriel för strid säger att sådan materielinte bör leveras till- stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat oavsett omkrigsförklaring har avgetts eller ej;-- stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda tillväpnad konflikt;-- stat som har inre väpnade oroligheter;-- stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskligarättigheter. (vapenexportpolitik 1993:4. )-Tillstånd för utförsel av Övrig krigsmateriel bör däremotkunna ges om- mottagarlandet inte befinner sig i väpnad konflikt med annan stat;-- mottagarlandet inte har inre väpnade oroligheter;-- det inte i mottagarlandet förekommer omfattande och grova kränkningarav mänskliga rättigheter. (vapenexportpolitik 1993:4. )-Trots dessa regler har man kunnat konstatera attsvensk krigsmateriel hamnat i länder dit de rimligen inteborde kommit. Så har det även varit . Det framgårom man granskar regeringens skrivelse 1996/97:138.Vänsterpartiet anser den uppdelning som görs i regelverket mellan Krigs-materiel för strid och Övrig krigsmateriel är både olämplig och vilseledande.Den är vilseledande så till vida att den ger intryck av att Övrig krigsmaterielinte är farlig eller hotfull. Eftersom denna uppdelning inte har något att göramed de effekter materielen har när det gäller att åstadkomma mänskligalidanden skall inte skilda regler för dem gälla. De regler som gäller förKrigsmateriel för strid skall även tillämpas för Övrig krigsmateriel.Krigsmaterielexportens rolloch ställningKrigsmaterielindustrin har i många tekniskt utveckladeländer en viktig roll som mottagare av kvalificeradesamhällsbeställningar. Så även i . Produktionenkräver ständig tillgång på kapital, forskning och avanceradteknikutveckling. Här är de s.k. marknadskrafternaotillräckliga. Verksamheten är, på grund av sin natur,finansierad med offentliga medel.Mot bakgrund av sambanden mellan krigsmaterielförsäljning, krig ochflyktingströmmar har föreslagit en successivavveckling av den svenska krigsmaterielexporten. Svensk export ingår somen del i en ond cirkel. Krigsmateriel säljs och sprids över världen - legalteller illegalt. Benägenheten att lösa konflikter med dessa krigsmateriel ökar.Flyktingströmmar orsakade av krig skapas. Nya konflikter uppstår sedan i sintur orsakade av flyktingströmmarna.Sveriges viktigaste bidrag till att få stopp på denna onda cirkel vore attupphöra med krigsmaterielexporten och inleda en omvandling av densvenska krigsmaterielindustrin. anser att en successivavveckling av exporten, inkluderande ett utarbetande av omställnings-program, bör inledas . Målet för politik när det gällerkrigsmaterielexporten måste vara att denna helt upphör.Försvarsindustrin förklarar att man inom EU måste hävda sig gentemot denamerikanska dominansen när det krigsmaterielproduktion bland annat genomatt man inom EU underlättar företagsfusioner, utformar gemensamma reglerför upphandling av försvarsmateriel m.m. Det finns också idéer och förslagom gemensamma regler för vapenexporten. (Försvarsindustrin, nr 2, 1997. )Regeringen måste även i EU-sammanhang verka för en mer restriktivhållning i frågor om krigsmaterielexporten från hela EU-området.Under senare tid har det även börjat växa fram ett samarbete mellansvenska företag och företag i andra EU-länder när det gäller produktion avkrigsmateriel. Även i detta sammanhang måste svenska regler förkrigsmaterielexport gälla.Regeringens skrivelseAv regeringens skrivelse framgår det att den totala svenskakrigsmaterielexporten uppgick till ett värde av (krigsmateriel för strid 1 136 miljoner och1 951 miljoner övrig krigsmateriel). I fasta priser minskadevärdet av den totala krigsmaterielexporten med 6,2 %.Vidare har värdet av beviljade utförseltillståndminskat jämfört med föregående år från 5 399 miljoner till 2374 miljoner. (Beviljade utförseltillstånd säger dock intenågot om hur exporten kommer att utveckla sig underkommande år, eftersom många givna tillstånd löper överflera år. )Som andel av totala varuexport utgjorde krigsmaterielexporten1995 av densamma. utgjorde krigsmaterielexporten 0,av den totala varuexporten.Ovanstående siffror är positiva ur synpunkter och kan geupphov till viss optimism, men med vetskap om att krigsmaterielexportenfluktuerat kraftig år inger de inte särskilt stora förhoppningar omframtiden. Detta alldeles särskilt som de regler som är avsedda att gälla förkrigsmaterielexporten fungerar dåligt eller tillämpas illa.Krigsmaterielexportensekonomiska betydelseKrigsmaterielexport utgör en viktig del av den svenskaexporten. Krigsmaterielexportens anhängare framhåller oftaatt den spelar en viktig roll när det gäller att finansiera detsvenska försvaret. framhåller dess anhängare, närexporten utsätts för kritik, att krigsmaterielexporten ärobetydlig, för att inte säga oförarglig.Krigsmaterielproduktion skapar sysselsättning och bidrar till tekniskutveckling av produktion för civila ändamål. Detta är visserligen sant mendet är både tragiskt och beklagligt att människor för sinförsörjnings skull skall tvingas arbeta i en produktion som är farlig ochdestruktiv för såväl människorna som för naturen. 1996 arbetade 15 400personer med krigsmaterielproduktion.Sysselsättningen som argument för krigsmaterielproduktion innehållerdock den ohållbara kombinationen av stark ansvarskänsla med den totalafrånvaron av ansvar. Man förtränger de effekter krigsmaterielen har på demsom drabbas av de vapen exporterat.För att vidmakthålla krigsmaterielexporten tvingas man gång på gångomtolka, omskriva, nytolka och omformulera begrepp och bestämmelser föratt krigsmaterielexporten skall kunna fortgå. Men i finns en starkopinion mot krigsmaterielexporten, som inte är utan inflytande. Det finnsstarka fredsorganisationer som medverkat till att förhindraeller avslöja krigsmaterielexport som stridit såväl mot lagstiftning som godmoral.I detta fält mellan krafter, som önskar upprätthålla krigsmaterielexporten,och krafter, som eftersträvar att det generella förbudet mot svenskkrigsmaterielexport skall följas - eller att åtminstone en stark restriktivitetnär det gäller undantagen från detta generella förbud upprätthållas - manöv-rerar den svenska regeringen.Med anledning av regeringens skrivelse Redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten (skr. 1996/97:138) finns det på ett antalpunkter anledning till kritik.Indonesien och begreppet"följdleveranser"I detta fall har regeringen fått åtskillig kritik. Här harregeringen lyckats tänja bestämmelser för och tolkningen avbegreppet följdleveranser till det yttersta för att man skallkunna exportera fartygskanoner till . Detta innebäratt fortsätter att exportera vapen till ett land därkränkningarna av fastslagits som"grova och omfattande". I konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande (1996/97:KU25) Del 1 (s. 77) stårföljande att läsa:Utskottet konstaterar att krigsmaterielinspektören vid utskottets utfrågningsagt att MR-frågan alltid vägs in när frågan om att bevilja ett tillstånd tillutförsel av krigsmateriel prövas och att denna uppfattning om riktlinjernasinnebörd också omfattas av . Bådekrigsmaterielinspektören och statsrådet har vid utfrågningarnamedgett att brister i fråga om respekt för mänskliga rättigheter.Regeringen torde ha ansett att brister i respekt för mänskligarättigheter men att det vid det aktuella tillfället inte rört sig om omfattandeoch grova kränkningar. På denna grundval av detta finner utskottet attregeringen gjort en rimlig bedömning av vad avser riktlinjernas anvisningarom respekt för mänskliga rättigheter men att regeringen också, med en annantolkning av riktlinjerna, vid en totalbedömning skulle kunnat säga nej tillutförsel.Tydligare än så här kan knappast tänjbarheten i begreppetföljdleveranser demonstreras.För det första tvingas till att gissa sig till vad somkan ligga bakom regeringens ställningstagande. Man skriver att regeringen"torde ha ansett att brister i respekt för mänskliga rättigheter".För det andra förklaras att krigsmaterielinspektören och statsrådetPagrotsky "medgett att brister i fråga om respekt för mänskligarättigheter". Bristerna är tydligen inte tillräckligt grova eller tillräckligtomfattande. Organisationer som regelbundet följer utvecklingen på MR-området med den största omsorg och är ytterst noggranna med sindokumentation, såsom och Human Rights Watch gören annan bedömning av MR-läget i landet.För det tredje förklaras i betänkande att det "vid detaktuella tillfället inte rört sig om omfattande och grova kränkningar".Man måste anse det tursamt för de svenska krigsmaterielexportörerna atttidpunkten för den svenska krigsmaterielexporten så lägligt sammanföll meden påstådd tillfällig nedgång i brotten mot de mänskliga rättigheterna iIndonesien.Bakom detta språkliga konststycke när det gäller att släta över en regeringsundfallenhet för svenska krigsmaterielexportörers särintressen finns enbetydligt brutalare verklighet. Vilka partier och rörelser är det som tillåtsattverka i ? Vad händer med dem som opponerar sig mot densittande regimens politik? Vilken roll spelar militären? Vilka folks själv-bestämmanderätt kränker den indonesiska regimen?Då frågan behandlades i utrikesutskott var det fem partier somreserverade sig mot export av krigsmateriel till (utrikesutskottetsbetänkande /97: UU6 Krigsmaterielexport).Svensk utrikespolitik har genom sin export av krigsmateriel till Indonesienfått en av sina fulaste skamfläckar. Att den uppstått beror på den suddiga ochtänjbara tolkningen av begreppet följdleveranser. Följaktligen måstebegreppet utmönstras ur bestämmelserna för den svenska krigsmateriel-exporten. Det bör vara samma bestämmelser för följdleveranser som förandra leveranser av krigsmateriel. Det är det enda vettiga sättet att kommabort från de gummiparagrafer som gäller i dag.Brasilien, demokratin ochde mänskliga rättigheternaSvenska socialdemokratiska regeringar har varit restriktivanär det gällt export av krigsmateriel till diktaturer iLatinamerika. Exporten har varit ringa. går fleralatinamerikanska länder mot en demokratisk utveckling.Detta är dock inget skäl för att man obehindrat skall kunnaexportera vapen till dessa ännu späda demokratier. Ty ävenom man har ett demokratiskt statsskick är det ingalundasäkert att man uppnått någon stabil fred.Exempelvis var krigsmaterielexporten till tidigare obetydlig närman hade en ren militärdiktatur i landet. Men har en krigs-materielexport till värde av accepterats.Demokratiska val har genomförts i landet. Politiska partier kan verkanågorlunda fritt även om politiska mord fortfarande förekommer - inte minstpå landsbygden.Brasilien kan visserligen benämnas som en demokrati, men det finns flerastora frågetecken. Alla som något grubblat över demokratins problem vet inom statsvetenskapen brukar tala om en substantiell, innehållslig,definition av begreppet och om en formell eller procedural definition. Denförstnämnda intresserar sig för om de beslut som fattas är i sig ärdemokratiska. Den sistnämnda intresserar sig - oavsett beslutens innehåll -endast för hur själva beslutsprocessen fungerar. En verkligt fungerandedemokrati kan endast finnas där man eftersträvar att leva upp till attförverkliga båda definitionerna.Att enbart fästa avseende vid den sistnämnda definitionen är att blunda förverkligheten. I fallet handlar det i mycket hög grad ännu bara omprocedural eller formell demokrati.Presidenten har mycket stor makt. Han kan sätta det valda parlamentet åtsidan och regera på dekret. Presidenten använder sig också av detta dekret.Det sker bland annat i frågor som rör indianbefolkningen, vilken fördrivs ochförjagas från sina områden. Vidare har polis och militär fortfarande enextraordinär maktställning. Trots att polis och militär bevisligen mördat ochtorterat människor döms de till lindriga straff eller undslipper straff.Gatubarn mördas i de stora brasilianska storstäderna. Ännu har demokratininte konsoliderats i . är brotten mot de mänskligarättigheterna "grova och omfattande". anser att tillstånd förexport av krigsmateriel till inte skall ges.Indien, ochAfghanistan somkonfliktområdeTvå stora importörer av svensk krigsmateriel är ochPakistan. Till har exporterat för 147,7miljoner kronor och till för 189,7 miljoner kronor.Det är välkänt att det råder ett spänt förhållande mellan dessabåda länder när det gäller och Kashmir. Pakistansktunderstödda paramilitära grupper opererar i Kashmir ochbekämpas av indisk militär. På båda sidor begås brott motmänskliga rättigheter. har det underefterkrigstiden utbrutit krig eller uppstått krigsliknandetillstånd mellan de båda länderna.Det torde även blivit ännu mer uppenbart att man inteskall exportera krigsmateriel till . Det är väl känt att pakistanskatrupper i inbördeskriget i uppträtt på talibanernas sida. I dennadel av världen är hotet om stora konflikter alldeles uppenbart mycketöverhängande. Till sådana länder skall enligt de regler vi har inteexportera krigsmateriel.Den har uttalat sig för stor restriktivitet vad gäller nyatillstånd för export av krigsmateriel till och . Sammarestriktivitet bör gälla alla typer av krigsmateriel till området - även följd-leveranser.Övriga länderAv regeringens skrivelse nämns en rad andra länder till vilkaSverige exporterar krigsmateriel och där MR-läget lämnaråtskilligt att önska och till vilka borde avstå från attexportera krigsmateriel. Dit hör exempelvis ,, , och . När det gällerdessa länder hänvisar vi till vår motion med anledning avförra årets skrivelse. MR-läget i dessa länder har inteförändrats nämnvärt och vi anser fortfarandekrigsmaterielexport till dessa länder som olämplig.När det gäller anförde vi i förra årets motion skäl motkrigsmaterielexport till detta land bl.a. på grund av att landet är part itvistenom Spratly-öarna.Venezuela är en ny stor importör av svensk krigsmateriel. Inte hellerdetta land hyser såvitt vi kan se tillräcklig respekt för mänskliga rättigheter.Det förekommer godtyckliga arresteringar, försvinnanden och utomrättsligaavrättningar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att någon åtskillnad i riktlinjer mellan nya leveranser avkrigsmateriel och följdleveranser inte görs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i EU-sammanhang måste verka för en merrestriktiv hållning i frågor om krigsmaterielexporten från hela EU-området,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samma riktlinjer skall gälla för Övrig krigsmateriel som förKrigsmateriel för strid,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenska regler skall gälla vid samarbete mellan svenskaföretag och företag i andra EU-länder när det gäller export av krigsmateriel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till och ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till .