mot · GK02Ju29 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:133 Domstols sammansättning m.m. SammanfattningFolkpartiet liberalerna motsätter sig regeringens förslag atttingsrätten och länsrätten - i mål där nämndemän medverkar- skall bestå av en juristdomare och två nämndemän. Vi gördet eftersom vi anser att en minskning avnämndemannamedverkan i domstolarna äventyrarmedborgarnas tillit till rättssystemet och försvagarrättsäkerheten.PropositionenI propositionen föreslås, i den del som här är av intresse, atttingsrätten - i brottmål och i familjerättsliga tvistemål därnämndemän medverkar - samt länsrätten som huvudregelskall bestå av en juristdomare och två nämndemän. Densärskilda, obligatoriska, sammansättningen i mål om grovabrott (dvs. brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff änfängelse ) avskaffas. Det nu sagda innebär också atträtten är domför med en juristdomare och två nämndemän itryck- och yttrandefrihetsmål där jury inte skall delta.InledningRättsväsendet är nu föremål för en stegvis omdaning somsammantaget innebär en omfattande och ingåendereformering.Vissa förändringar har redan beslutat om - de kraftiga försäm-ringarna av rättshjälpen och de utökade möjligheterna för åklagare attstrafförelägga. Andra ligger nu på bord, som exempelvis förslagetatt införa generellt prövningstillstånd i hovrätten. Enligt vår uppfattning harreformerna en för rättsäkerheten och allmänhetens förtroende för rättsstatenoacceptabel inverkan. liberalerna har därför motsatt sig derasgenomförande.I nu aktuell proposition föreslår regeringen att nämndemäns medverkanbegränsas. Enligt vår uppfattning, som utvecklas nedan, är också denna för-ändring oacceptabel med hänsyn till medborgarnas förtroende för rätts-väsendet.Ytterligare förändringar, som en kraftig minskning av antalet tingsrätteroch sammanläggning av tingsrätter med länsrätter, utreds. Även om utred-ningsarbetet ännu inte är färdigt talar, enligt vår uppfattning, starka skäl moten sådan förändring.Folkpartiet liberalernasinställningAllt sedan medeltiden har lekmannamedverkan spelat enbetydelsefull roll i domstolsväsendet. Vid häradstingenbestod nämnden av 12 män som utsågs av parterna och somskulle "värja eller fälla" den tilltalade eller svaranden. Underlandslagens tid (dvs. till tidigt1700-tal) blev nämnden permanent och ingick som en del avsjälva domstolen. fick bönderna rätt attvälja nämndemän på sockenstämman.Lekmannamedverkan i de svenska underrätterna har alltså urgamlatraditioner. Det finns naturligtvis inget självändamål i att bevara traditionermen oavsett vilken betydelse man lägger härvidlag är det oundvikligt att tahänsyn till att nämndemän som inslag i den dömande verksamheten är djuptrotat i den svenska folksjälen. Förändringar av lekmannamedverkan idomstolarna måste därför ske med stor försiktighet.Det finns flera argument för lekmannamedverkan i domstolarna. För detförsta tillgodoser nämndemannamedverkan - vid sidan av offentlighets-principen - medborgarnas behov av insyn. För det andra är nämndemännensmedverkan en garanti för att den dömande verksamheten ligger i linje med deallmänna värderingarna i samhället. Främst gäller detta vid bestämmande avstraff och värdering av bevis. Härigenom bidrar lekmannamedverkan till attmedborgarnas förtroende för rättssystemet upprätthålles.Enligt liberalernas uppfattning är det det sistnämnda som är dettyngsta argumentet för nämndemannainslaget i den dömande verksamheten.När den socialdemokratiska regeringen avstod från att föreslå attantalet nämndemän i grova brottmål skulle minskas från fem till tre framhöllman som skäl härför att det i grova brottmål ofta uppstår svåra bevisvärde-ringsfrågor och svåra avvägningar vad gäller påföljden. Ett större antalpersoner skulle avgöra dessa svåra frågor. Enligt vår uppfattning är rege-ringens förslag nu oacceptabelt av samma skäl som anfördes av den social-demokratiska regeringen då. Några tungt vägande skäl - en besparing om 20miljoner kronor kan inte räknas hit - som skulle skjuta de då anförda argu-menten åt sidan har inte framförts av regeringen. Tvärtom understryker juregeringen att nämndemännen har störts betydelse när det gäller påföljds-frågor och bevisvärdering (sid. 29).Härtill kommer att en minskning av antalet nämndemän gör att färremedborgare kommer att utses till förtroendeuppdraget att vara nämndeman.Därigenom försvåras det mycket väsentliga kravet på en allsidig ochrepresentativ sammansättning av nämndemannakåren. Att ersättningen tillnämndemännen föreslås förbättras - vilket vi samtycker till - kommer inte attkompensera detta.En väl fungerande demokrati förutsätter inte bara ett väl fungeranderättssystem utan också att medborgarna hyser ett gott förtroende för rätts-staten. Om medborgarna tappar förtroendet för rättsmaskineriet spelar detingen roll att avgörandena är materiellt riktiga. Enligt vår uppfattning böralltså propositionen avslås eftersom en minskning av nämndemannamed-verkan i domstolarna äventyrar medborgarnas tillit till rättssystemet. I övrigthar vi ingen erinran mot propositionens förslag. Det får ankomma på utskottetatt utforma de förändringar i propositionens lagförslag som föranleds av vadsom nu har sagts.Förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att tingsrätten och länsrätten - imål där nämndemän medverkar - skall bestå av en juristdomare och tvånämndemän.