mot · GK02T92 · 1997-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:160 Långsiktigt hållbara trafiklösningar i och Dennispaketet ochInespaketetVi vill inledningsvis avvisa vad propositionens titel antyderom att de förslag angående trafiklösning för somregeringen föreslår skulle vara "Långsiktigt hållbara". Enligtvår bedömning är lösningen inte hållbar vare sig ur trafik-,miljö-, hälso- eller sysselsättningssynpunkt. degröna har alltsedan partiet bildades aktivt verkat för attförändra stadsbilden så att livskvaliteter som miljö och hälsages större prioritet i trafiksystemen. Trots att trafiken iStockholmsregionen sedan efterkrigstiden ökat alltmer haringa reellt trafikdämpande åtgärder genomförts. Trots attkollektivtrafiken byggts ut och förnyats, har investeringarna idenna storleksmässigt legat långt ifrån investeringarna ivägtrafiken. Stora delar av stadsbilden domineras av hänsyntill vägtrafikflöden framför hänsyn till hälsa eller miljö.Vägtrafiken har bit för bit trängt ut de för en storstad såviktiga grönområdena, och de trafikplaner som beslutadesom i det s.k. Dennispaketet var inget undantag, vilket iprincip alla miljöorganisationer och ett flertal andraorganisationer i insåg. , projektledareför Forskningsgruppen för miljöstrategiska studier, säger i enintervju: "Bilismen har en inneboende, ohämmad dynamiksom gör att den kommer att ta över allt mer" (Miljöaktuellt15 , s. 6). Ansvaret för att förhindra dennautveckling ligger enligt de gröna hosmedborgarna själva och i förlängningen därmed hospolitikerna. Tyvärr har de trafiklösningar som diskuterats istorstäderna alltför mycket präglats av vissa lobbygruppervars uppdragsgivare skulle kunna tjäna pengar på bilismensfortsatta expansion. Vi konstaterar att den nuvarandelösningen som på vissa håll kallats för "Inespaketet" är ennågot fernissad version av samma trafikpolitiska tänkandesom låg bakom det miljöfientliga Dennispaketet. Närregeringen lät avisera att man nått enöverenskommelse med kring Dennispaketet, var detmånga som drog en lättnadens suck. När denna uppgörelsesedan synats närmare i sömmarna, och Inespaketet landat påriksdagens bord i form av den aktuella propositionen, visardet sig att vissa förbättringar skett, dock inte tillräckligtlångtgående.Väginvesteringarna ochmiljönDe projekt som föreslogs i Dennispaketet, Ringleden och deyttre tvärlederna, bidrar alla på sitt sätt (om de genomförs)till en negativ utveckling i . Väster- ochÖsterleden gjorde sig snabbt impopulära då det visade sig attde skulle skära rätt igenom obruten mark med högtskyddsvärde. Likaså innebar de yttre tvärlederna ingrepp inaturen på ett oacceptabelt sätt för en storstad. Södra länkenär som en del i ringen-projektet en möjlighet för fortsattexpansion av bilismen. Lagen om sattesför första gången på prov mot genomförandet av Norralänken och bestod provet; kan enligtregeringsrätten inte genomföras med nuvarande utformningtack vare skyddslagstiftning av . Vi kandock konstatera, att någon miljökonsekvensbeskrivning fördet s.k. Inespaketet, dvs den "nya" lösningen, inte upprättats,vilket torde vara ett grundläggande villkor för fortsatt arbete.Miljöpartiet de gröna motsätter sig bestämt ett genomförande av Norralänken eftersom de modifierade planer som presenterats ändå kommer attleda till att dels stimulera ökad trafik och därmed efterföljandemiljökonsekvenser, dels göra oförsvarliga intrång i . Vianser att en miljökonsekvensbeskrivning, oavsett utgången av besluts-processen kring trafiklösningarna för regionen, måste genomföras och antas.Liksom vi ställer oss negativa till genomförandet av så ställervi oss negativa till ringenprojektet i dess helhet inklusive de yttretvärlederna.Vi menar att en viss utbyggd direkt förbindelse som skulleutgöra kan vara nödvändig inte minst med tanke på de boendes situation iHammarbyområdet. Dock anser vi att är alltför över-dimensionerad - i synnerhet som Österleden nu utgått ur förslaget. Norrorts-leden är ytterligare ett exempel där intrång i naturmiljön och landskapet talarför att det trafikpolitiska tänkandet för storstäderna måste omprövas.Väginvesteringarna ochekonominTrots pågående behandling påbörjade omfattandearbeten med projektet genom att spränga för arbetstunnlarm.m. Förutom dessa förberedelser har vidtagit enhel del andra förberedelser för andra vägbyggen. Attbeslutsprocessen har varit utdragen har helt visst lett till storakostnadsökningar för , och regeringen beskriver ipropositionen även de kostnadsökningar som kommer att sketill följd av att planerna för måste modifierasför att projektet skall vara lagligt. Vidare har den starkafolkliga opinionen lett till att man sett sig nödgad att startaett "Kommunikationskansli för "samt spritt massutskick till hushållen och annonserat idagstidningar m.m.Det är uppenbarligen så, att det finns ett grundläggande fel någonstans närbeslut först fattas, och genomförandet sedan fördyras ytterligare medåtskilliga miljoner för att medborgarna måste övertalas till att förlika sig medbeslutet. I en sådan situation blir myndighetens roll dessutom oklar, eftersomdess uppgift att följa upp och genomföra politiska beslut även innebär blir en stark part i en pågående samhällsdebatt. Vi vill uppmärksammadenna situation och anser att frågan bör belysas. En översyn av Vägverketsinformationsinsatser ur ett demokratiskt perspektiv är nödvändigt. harprojekten fördyrats med åtskilliga miljoner, men hur mycket det exakt rör sigom, är svårt att säga. Jämfört med de ursprungliga beräkningarna ,har man överskridit kalkylerna för Norra länken-projektet medminst en miljard, p.g.a. dels förseningar, dels den "miljöanpassning" manhänvisar till. I den proposition som framlagts av regeringen framgår ingaandra fördyringar än denna "miljöanpassningsmiljard". Övriga fördyringarframgår inte heller i vårbudgeten där regeringen i stort redogjorde för deförändringar som avsågs med det havererade Dennispaketet. Vi finner dettamycket anmärkningsvärt och menar att regeringens redovisning, därväginvesteringarnas minskning endast redovisas jämfört med de ursprungligaberäkningarna, är direkt missledande. Regeringen bör redovisa tillriksdagen hur kostnadsutvecklingen för de olika delprojekten skett.Riksdagen begärde i betänkandet 1994/95:TU22 att regeringen tillriksdagen skulle göra en redovisning av Dennisöverenskommelsensekonomiska förutsättningar: "Utskottet anser därför att regeringen snarastmöjligt bör redovisa för en hållbar modell för hur planerade trafik-och miljöinvesteringar i kan genomföras i förstatsfinanserna kontrollerbara former." Den proposition som regeringen nulägger fram, nära efter att begärde redovisningen, ärundermålig även på denna punkt. Regeringen aviserar att drift och underhållav vägarna skall bekostas av staten samt att "per årerfordras i extra intäkter från för att inte investeringarnaskall innebära ökade statsfinansiella kostnader". Med andra ord, för att deutställda statliga garantierna inte skall infrias så måste intäkterna uppgåtillen miljard, som utbetalas av staten.Skulden för väginvesteringarna uppges vidare uppgå till 17 600 miljonerkronor . Sedan skall skulderna vara återbetalda . Trots attstaten skulle ta på sig ett större ekonomiskt ansvar, så noterar vi attväginvesteringarna nu skall bekostas av regionens samtliga invånare, någotsom vi anser vara helt felaktigt med tanke på att denna kostnad kommer attställas mot andra, betydligt angelägnare åtgärder inom regionens olikaansvarsområden. Det finns alltså en betydande risk för att de statligagarantier som utställts kommer att behöva infrias, alternativt finansierasåterbetalningen av regionens invånare via mindre önskvärda lösningar.Statliga garantierVi ifrågasätter även skarpt att de statliga garantier somriksdagen beslutade om mot bakgrund av dåvarandefinansieringslösning inom Dennispaketets ramar fortfarandeskulle gälla. Tvärtom borde det vara högst rimligt attompröva beslutet med tanke på att såväl de politiska som desakliga förutsättningarna för projektet kraftigt förändrats. Vikräver att omprövar och upphäver dessa garantier.Miljöpartiet har länge menat att ekonomiska styrmedel är ettav de mest effektiva verktyg som finns för att dämpabiltrafiken med hänsyn till miljön. I skulle ettmiljöstyrande avgiftssystem ha en mycket stor betydelse förden framtida hälso-, miljö- och trängselutvecklingen. Idagsläget finns redan befintlig och funktionell teknik somskulle kunna införas. Dock krävs ett riksdagsbeslut för detta.Regeringen har tillbaka gett förespeglingar omatt man förhöll sig positiv till miljöstyrande avgiftssystem. Iliggande proposition finns dock inget konkret förslag tilldetta, varför vi begär att regeringen återkommer tillriksdagen med ett lagförslag som gör det möjligt att införamiljöavgifter genom betalstationer i . Regeringenhänvisar till att ett sådant förslag inte är genomförbart då detförutsätter blocköverskridande majoritet. Vi beklagar attregeringen inte haft modet, klarheten och viljan att kunnagenomföra denna lösning med denna enda förevändning somorsak.Vi avvisar regeringens förslag om förändringar i trafiklösningens innehåll iStockholm, liksom vi avvisar att skall godkänna drift ochunderhåll av de nya vägarna som regeringen föreslår skall byggas. Dettaemedan vi ej önskar att de återstående spillrorna av Dennispaketet allsgenomförs utan att regeringen skyndsamt tar initiativ till att förhandla framen helt ny lösning för med större hänsyn miljö ochhälsa. Vi vill därför avslå regeringens proposition i de delar som avserStockholm. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1996/97:160 i de delar som avserStockholmsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökonsekvensbeskrivning för den "nya" trafiklösningen iStockholmsområdet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av informationsåtgärder i samband medDennisöverenskommelsens genomförande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nya förhandlingar,5. att beslutar att upphäva de statliga garantier som nämns imotionen.