mot · GK02N21 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning InledningKristdemokraterna tog under förra mandatperioden initiativettill tillsättandet av . Vår strävan i detenergipolitiska arbetet har varit och är fortsättningsvis attåstadkomma breda politiska uppgörelser och långsiktigtstabila spelregler för aktörerna på energimarknaden.I partiöverläggningarna om energipolitiken växte det fram en insikt om huren balanserad omställning av energisystemet skulle kunna genomföras. Enutgångspunkt var att samla största möjliga parlamentariska majoritet bakomett beslut där också näringsliv, fackförbund och de som skall arbeta aktivtmed de förnybara bränslena, skogsägare och lantbrukare, skulle involveras.Vidare var principen att tillföra el baserat på förnybara bränslen ochelsparande/effektivisering motsvarande en reaktor innan avställningen skullepåbörjas. Fossila bränslen skulle inte tillföras systemet. Målet var ettomställ-ningsarbete syftande till att bygga det ekologiskt uthålliga energisystemetutan drastiska prisförändringar, risk för elbrist och därmed ytterligarepåfrestningar på välfärd och sysselsättning.I ett sent skede av partiöverläggningarna bytte regeringen fot och lämnadede principer som dittills varit bärande. Dessa ersattes med en överens-kommelse om att en reaktor skall stängas av och ersättas med fossilbränslen.Uppgörelsen har splittrat nationen i energifrågan med fortsatt osäkerhet omvillkoren på energimarknaden som följd. Av propositionen framgår attregeringen inte själv vet hur den egna politiken i praktiken skall kunnagenomföras och vilka konsekvenser detta får. Avsaknaden av miljö-konsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser är total. Beskedsaknas också på en rad områden som är avgörande för frågans fortsattabehandling. Den nya debatten om storskalig vattenkraftsutbyggnad ärytterligare ett illavarslande tecken på vart regeringens energipolitik kan bärahän.Från kristdemokratiskt håll beklagar vi denna händelseutveckling på ett förSveriges ekonomi, sysselsättning och företagande så centralt område somenergipolitiken.Riktlinjer förenergipolitikenEnergipolitikens målLångsiktigt skall energiförsörjning baseras påinhemska förnybara energikällor och bränslen. På så sättbyggs det ekologiskt uthålliga energisy-stemet.Industri och hushåll skall tillförsäkras säkra elleveranser till fortsattkonkurrenskraftiga och rimliga priser.Utfasningen av såväl fossila bränslen som kärnkraft ur energisystemet ärden stora energipolitiska utmaning som vårt land står inför. Strävan skall varaatt möjliggöra en successiv utfasning av kärnkraftsreaktorer genom att elsparas bort och el från förnybara energikällor tillkommer. Fossila bränslenskall också kunna ersättas av förnybara bränslen när det gäller uppvärmning.KärnkraftenVår uppfattning är att den första kärnkraftsreaktorn kan fasasut när vi tillfört och/eller sparat bort motsvarande el.Tillförseln ska baseras på förnybar elproduktion. Olikalösningar för hur man praktiskt kan stänga av reaktorer finns.Regeringens förslag på detta område har ännu inte konkretiserats i form avförslag till lagstiftning, ägardirektiv till statligt ägda reaktorer,ekonomiskastyrmedel eller en förhandlingslösning. Också statliga roll iomställningen av energisystemet är oklar trots de skrivningar som finns ipropositionen.Från sida kommer vi att ta ställning till konkretaförslag när väl dessa förslag finns på bord. Att fatta beslut om attstänga en reaktor utan att veta hur det ska gå till i praktiken är en äventyrligpolitik.Programmet för ett uthålligtenergisystemHuvuddragen i själva omställningsprogrammet kanKristdemokraterna instämma i även om vi harändringsförslag i vissa delar. Vårt slutliga ställningstagandetill omställningsprogrammet kommer i samband med attregeringen har presenterat förslag till finansiering, något somnu helt saknas. Också på denna punkt är det fel väg att gå attförst fatta beslut om ett omfattande program utan attriksdagen får möjlighet att ta ställning till fråganom finansiering.Statens uppgifterTillskapandet av en ny energimyndighet som ska ansvara föromställningen av energisystemet är ett kristdemokratisktförslag som vi givetvis tillstyrker. Därmed får staten detaktiva verktyg som behövs för genomförandet av statensenergipolitik.Därmed behöver man heller inte förändra AB:s roll och förut-sättningar. Denna manöver som föreslås av regeringen synes vara ett sättatt dölja kostnaderna för att ersätta för dess reaktorer i Barsebäck.Övriga synpunkter avseende återkommer senare i motionen.Vi avvisar också antydningarna om att staten ska ta kontroll överutlandsförbindelserna via Svenska kraftnät.AtomansvarighetKring förslaget om förändringar av atomansvarighetslagenråder stor politisk enighet. Att anläggningshavarnasersättningsskyldighet ska utökas har varit ettkristdemokratiskt krav under lång tid.Ett breddat energi-, miljö- ochklimatsamarbete kring ÖstersjönAvsaknaden av strategi för energisamarbetet kring Östersjönär slående. Mer effektiva insatser efterlyses för en samladenergipolitik rörande . Det handlar såväl omintensifierade ansträngningar för att görakärnkraftsproduktionen i och säkrare somatt arbeta långsiktigt med att skapa förutsättningar för dessaländer att byta energisystem, bort från såväl kärnkraft somfossila bränslen.Klimatpolitiken inom energiområdetAvsaknaden av ett samlat klimatpolitiskt handlingsprogramär anmärkningsvärd. De ökade koldioxidutsläppen medpåföljande växthuseffekt är det allt överskuggande storamiljöhotet mot vårt jordklot. I andra motioner har vikristdemokrater krävt handlingsprogram och aktivitet pådetta område. Dessvärre går regeringen och de partier somstår bakom energiuppgörelsen motsatt väg genom att planeraför ökade koldioxidutsläpp och därmed medvetet bryta deinternationella åtaganden gjort vad gällerkoldioxidutsläppen. Om kolkraft importeras frånDanmark (motsvarande en Barsebäcksreaktor) ökarkoldioxidutsläppen med . Det är enökning med av totalakoldioxidutsläpp.I den årliga beskrivs på ettutförligt sätt konsekvenserna om vi inte får hejd på fossilförbränningen,därmed följande koldioxidutsläpp och en fortsatt ökad medeltemperatur påjordklotet. Man räknar med en fortsatt medeltemperaturförhöjning på 1-3,5grader med fortsatta föroreningar av lufthavet. Detinnebär att havsytan kommer att stiga. Oväder som orkaner blir vanligare ochdessutom med ökad styrka. Över hela världen kommer vädret att bli merextremt; torka, översvämningar och värmeböljor väntas öka. Uppräkningenav effekter av dessa klimatförändringar kan göras lång. Några exempel: Risk för att insekter massförökar sig vilket kan skada såväl naturligalandskap som jordbruksgrödor. De ekosystemen störs allvarligt och belastningen påvärldshavens kommersiella fiskbestånd ökar. Nederbörden påverkas vilket bidrar till att torkan i , ochandra områden ökar. Även relativt svag torka kan leda till att växternastillväxt försämras, insektsangreppen ökar eller att sjukdomar sprids.Effekten blir ökade problem med livsmedelsförsörjning till en ökandevärldsbefolkning. I värsta fall kan torkan leda till att det bildas ny öken. När havsytan stiger översvämmas våtmarkerna vid kusterna vilka redani dag är jordens mest hotade naturområden. I tropiska och subtropiska områden kommer den stigande havsytan atthota mangroveskogarna som stabiliserar kusterna och utgör livsmiljöför ett mycket stort antal av både havslevande och landlevande arter. Hos vissa djurarter spelar temperaturvariationer en fundamental roll förpopulationens utveckling. Uppvärmningen kan leda till att vissadjurarter utrotas. Om stormarnas förstörelsekraft ökar betyder det slutetför många öar och tropiska skogar. Årstiderna förskjuts vilket kan få förödande effekter på arter ochvegetation.För att förhindra en utveckling i enlighet med detta scenariomåste alla länder, också , ta ansvar för att hejdautsläppen av koldioxid och snabbt minska desamma. Att gå imotsatt riktning, öka koldioxidutsläppen, är definitivt attskicka fel signaler ut i världen. Vare sig inom energi- ellertransportsektorn kan vi tillåta ökade utsläpp utan tvärtommåste ett kraftfullt handlingsprogram upprättas som minskarutsläppen. I tidigare inlämnade motioner har vikristdemokrater skisserat ett sådant program. Det handlar omutfasning av fossilbränslen i såväl energiproduktionen somtransportsektorn, begränsning av metanavgång, åtgärder föratt öka kolbindningen samt återvinning och lagring avkoldioxid. Det är nu helt nödvändigt att ett nationelltklimatpolitiskt handlingsprogram upprättas, antas ochgenomförs.EnergibeskattningenOckså på skatteområdet lyser de konkreta förslagen med sinfrånvaro. Centralt är dock att de energislag som innebärmiljöpåfrestningar på ett tydligare sätt ska bära dessakostnader. Att ge fossilgasen skattefördelar sompropositionen föreslår kan inte vara en ur miljö- ochnaturresurssynvinkel riktig politik.Den förnybara energi- och elproduktionen måste få ekonomiska incitamentför att långsiktigt kunna stå för en växande andel av energi-försörjning.Också i denna del kommer vi kristdemokrater att ta slutlig ställning närregeringen presenterat sina förslag.El- och värmeförsörjningeni SydsverigeVid samma tidpunkt som energiuppgörelsen med de trepartierna var ett faktum kom helt plötsligt ett besked tillMalmö om tillstånd att uppföra en naturgaseldadkombicykelanläggning. Detta efter att man i åtta års tidförgäves sökt få detta tillstånd. Eftersom man inte fått någottillstånd på denna långa tid har man istället bl a byggt en nybiobränslebaserad fjärrvärmecentral. En satsning på engaskombianläggning skulle nu i realiteten innebära att manskulle ersätta biobränslen med fossilgas. Detta är en politiksom är ett direkt hot mot strävan att ställa om energisystemettill det ekologiskt hållbara.Det är helt uppenbart att regeringen nu avser att storskaligt satsa pånaturgas - eller riktigare benämnt fossilgas - för att ersätta kärnkraft. Manförbereder också motsvarande tillstånd för som det somnu fått. Det var dock inte på detta sätt som kärnkraft skulle ersättas,vare sig enligt linje 1, 2 eller 3. Detta är ett klart brott motfolkomröstningensresultat. För vår del yrkar vi avslag på denna satsning och föreslår också attregeringen ska återta det tillstånd som givits för att minskaelanvändningenKristdemokraterna motsätter sig i princip inte den föreslagnasatsningen på åtgärder för att minska elanvändningen.Däremot föredrar vi avdragsmodellen framförbidragsmodellen för byte till värmeanläggning baserad på ettvattenburet värmesystem och för installation av anordningför värmeackumulering. I de fall avdrag ej är möjligt börbidragsprincipen tillämpas. Anslagsnivåerna kan fastställas isamband med att finansiering redovisas.De beskrivna pilotprojekten för fjärrvärmeutbyggnad är ett bra sätt att fåbeslutsunderlag vad gäller fortsatta överväganden avseende fjärrvärme-utbyggnad.En metod för att minska elanvändningen som inte berörs i propositionen äratt finna ett system som premierar "nega-watt-arbete", dvs. tillskapaekonomiska incitament som stimulerar elbolag och leverantörer att hjälpahushåll och industrier att spara el. Ju mer man får konsumenterna att spara,desto mer premieras de som levererar el. Regeringen bör återkomma medförslag som kan stimulera en sådan process.Ytterligare ett område som inte omnämns i propositionen är möjligheten attinstallera solpaneler för att på så sätt spara elvärme. Utöverinvesteringsstödettill vattenburet värmesystem kan det i dessa fall krävas ytterligare insatserföratt få fart på verksamheten. Regeringen bör i denna del återkomma medförslag.Åtgärder för att ökatillförsel av elInledningsvis vill vi markera att vi nu inte tar ställning tillanslagsnivåerna i omställningsprogrammet. Vi avvaktarregeringens förslag till finansiering och tar då ställning i ettsammanhang.Bidrag till investeringar ibiobränslebaserad kraftvärmePrincipiellt motsätter vi oss inte denna satsning. Dock börsnarast upprättas en särskild miljökonsekvensanalys avkraftigt ökat biobränsleuttag från skogen. Uttaget måstegivetvis ske på sådant sätt att den biologiska mångfaldenockså fortsättningsvis garanteras.Bidrag till investeringar ivindkraftverkRegeringens förslag att sänka investeringsbidraget tillvindkraft från till är inte en riktigsignal när vi skall få till stånd en massivvindkraftsutbyggnad. Investeringsbidraget bör vara på 25procent som miljöbonusen får den nivå somriksdagen tidigare beslutat om. Att begränsa stödet tillanläggningar på lägst 200 kW är också en felsignal som inteär ägnat att stimulera den småskaliga kraftproduktionen.Denna begränsning avvisas.För att en ordentlig vindkraftsutbyggnad ska komma till stånd måstestatsmakterna peka med hela handen. Det innebär att regeringen böråterkomma med förslag till förändringar i lagstiftning och regelverk sommöjliggör en effektiv och snabb utbyggnad av vindkraften i , dettagivetvis med fortsatta miljöhänsyn.Bidrag till investeringar i småskaligvattenkraftVi föreslår en höjning av investeringsstödet gällandevindkraft och i konsekvens med det att investeringsstödet tillsmåskalig vattenkraft skall vara 25 procent.Upphandling av nyelproduktionsteknikPrincipiellt är inriktningen i propositionen riktig.Åtgärder för effektivareenergianvändningInformation, utbildning m.m.Ett informationsanslag kan vara en riktig åtgärd. För att dettainte skall användas på ett felaktigt sätt bör det ges tydligaanvisningar så att de som direkt är involverade i arbetet medeffektivare energianvändning får del av detsamma. Dessa börbäst kunna bedöma användningsområde. Det är framförallttvå grupper det handlar om: fastighetsförvaltare och liknandeyrkesgrupper som praktiskt i sin yrkesverksamhet har attgenomföra åtgärder som leder till effektivareenergianvändning samt organisationer som SERO (SverigesEnergiföreningars ) och motsvarande somhar att informera mer brett om att rikta in samhället motekologiskt uthålliga energisystem.Teknikupphandling av energieffektivteknik, Provning, märkning ochcertifiering av energikrävandeutrustning m.m., KommunalenergirådgivningVi instämmer principiellt i propositionens förslag.Utveckling av teknik förframtidens energisystemEnergiforskning, Forskning omenergisystemet, Forskningssamarbetemed länderna i , Enförstärkning av Energiteknikfonden,Introduktion av ny energiteknikFör samtliga program delar vi regeringens principiellauppfattning. Däremot kan anslagsnivån för de olikaprogrammen diskuteras. En ökad tonvikt på samarbetet kringÖstersjön är önskvärd. Likaså vill vi betona nödvändighetenav demonstrationsanläggningar för att i full skala prövaförgasningsteknik för biobränslen.Vi vill särskilt betona att en fortsatt framgångsvis utveckling av solcellerkan bli av betydelse för energiförsörjningen i . En kraftig sänkning avkostnaderna för solceller i kombination med genombrott inom batteriteknikenkan komma att förändra delar av energitillförseln och ge nya möjligheter tilldecentraliserad elproduktion.Också värmepumpstekniken kan utvecklas så att mer av spillvärme kan tastillvara. Det är väsentligt att redan etablerade tekniker får möjlighet att viavidareutveckling få starkare möjligheter att bidra till det ekologiskt uthålligaenergisystemet.Statens uppgifter iomställningsarbetetNy energimyndighetFörslaget om en ny samlad energimyndighet kommer frånkristdemokraterna varför vi instämmer i förslaget.Vattenfall och med bildandet av en ny samlad energimyndighet medansvar för omställningsarbetet kan ocksåfortsättningsvis arbeta efter de riktlinjer som gäller.Företaget kan med dessa förutsättningar och de övrigaspelregler som sätts upp för energiaktörerna på ett aktivt sättbidra till omställningen av energisystemet. Staten ska inte pådet sätt som föreslås intervenera i bolagets verksamhet. Dettaär bara till skada för företagets trovärdighet. Vi finner detinte heller angeläget att staten, som föreslås, ska avhändasig möjligheten att bredda ägandet i Vattenfall.Energipolitiska insatser påklimatområdetÅtgärder i internationellt samarbeteEn tydlig utvärdering bör göras av de insatser som gjortsfram till . Vidare måste formerna för hur detgemensamma genomförandet i praktiken ska gå tillfastställas. Anslagsnivån kan fastställas i samband med attfinansiering redovisas.Etanolproduktion från skogsråvaraPrincipiellt är det riktigt att arbeta på övergång till alternativaförnybara bränslen i transportsystemet. Metoden föruppbyggnaden av alternativa drivmedelssystem kan dockdiskuteras. En lansering av försöksflottor är en metod.Anslagsnivån kan fastställas i samband med att finansieringredovisas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag till riktlinjer skallgodkänna vad i motionen anförts om riktlinjer för energipolitiken,2. att avslår regeringens förslag avseende el- ochvärmeförsörjningen i ,3. att avslår regeringens proposition avseende riktlinjer förVattenfall AB:s verksamhet,4. att avslår regeringens förslag om ochinfrastrukturen för import och export av el,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att minska elanvändningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en miljökonsekvensanalys av effekterna av ökat biobränsleuttagfrån skogen,7. att i enlighet med vad i motionen anförts beslutar ominvesteringsbidrag för vindkraft,8. att i enlighet med vad i motionen anförts beslutar ominvesteringsbidrag för småskalig vattenkraft,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på anslaget för information och utbildning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av teknik för framtidens energisy-stem,11. att i enlighet med vad i motionen anförts beslutar omenergipolitiska insatser på klimatområdet,12. att tills vidare avslår regeringens förslag om anslagsnivåerför de olika omställningsprogrammen i avvaktan på regeringens förslag tillfinansiering.