ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GK02Jo26 · 1997-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:94 Lag om befogenhet att besluta om fisket inom älvs fiskeområde Reglering av fisket i älvs fiskeområde har under långtid handlagts av den finsk-svenska gränsälvskommissionen.Genom fiskeförbud och fredningstider har yrkesfiskare ochfiskerättsägare ålagts kraftfulla restriktioner i sinyrkesutövning och nyttjande av fiskerätt.I en rättstvist om fiskerättens utnyttjande har fastställtatt gränsälvskommissionen inte haft konstitutionell rätt att besluta om fisketsföreskrifter i detta område.En fråga om uppstår efter uppgifter som inhämtats från berörda fiskare:Gäller inte offentlighetsprincipen för gränsälvskommissionen? Enligtfiskarena har de ej fått möjlighet att yttra sig innan beslut fattats. Ej hellerhar någon insyn eller motivering till besluten meddelats de berörda ochnågon form av överprövning har inte möjliggjorts.Om nu ger regeringen eller den myndighet regeringen utserbemyndigande att meddela föreskrifter om fisket i älvs fiskeområde ärdet viktigt att berörda fiskerättsägare ges yttranderätt, insyn och besluts-motiveringar. Dessutom bör fiskerättsägarna ha möjlighet att överklagabeslut som innebär stora inskränkningar i äganderätten och näringsfriheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiskerättsägarnas rättigheter.
mot · GK02Ju26 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:133 Domstols sammansättning m.m. I propositionen föreslås förändringar vad gäller domstolarssammansättning. Bl.a. föreslås att tingsrätten i brottmål skabestå av en juristdomare och två nämndemän och attlänsrättens sammansättning ska vara en juristdomare och tvånämndemän. Lekmannainflytandet kommer i och med denföreslagna reformen att minska i landets domstolar.För ett väl fungerande rättssystem är det nödvändigt att domstolarna kanavgöra mål på ett rättssäkert och effektivt sätt. Förfarandet ska vara sådantattdomstolsavgörandena är riktiga och kommer inom rimlig tid. Dessutom är detviktigt att parterna inte drabbas av onödiga kostnader.Lekmannamedverkan i de svenska domstolarna är en mycket gammaltradition. Nämndemännens medverkan i domstolsförfarandet har stor betydel-se för att trygga att verksamheten i domstolarna ligger i linje med allmännavärderingar i samhället. Enligt medverkar nämndemännen tillatt medborgarnas förtroende för domstolarnas verksamhet upprätthålls.Dessutom tillgodoser nämndemännen medborgarnas intresse av insyn i dendömande verksamheten.Enligt vår mening finns det en risk för att allmänhetens förtroende fördomstolarna påverkas i negativ riktning om en minskning av antalet nämnde-män genomförs. Det utredningsmaterial som ligger till grund för pro-positionen har inte utrett denna fråga tillräckligt, anser vi. Vi delar ocksåLagrådets kritik när det gäller helhetsbilden av de reformer som görs ochde reformer som kan väntas när har avslutat sitt arbete.Det är inte tillfredsställande att i nuvarande skede av domstolsväsendetsreformering ta ställning på grundval av ett förslag som är inriktat på enförhållandevis avgränsad fråga och som inte, i ett större sammanhang, belyservilken betydelse den föreslagna lösningen får. Mot den bakgrunden anser viatt propositionen bör avslås i de delar som rör minskningen av antaletnämndemän i tingsrätt och länsrätt.En annan fråga som är av betydelse för rättssäkerheten och domstolarnasmöjligheter att döma i enlighet med den allmänna rättsuppfattningen är köns-och åldersfördelningen bland nämndemännen. är åldersfördelningen intetillfredsställande då medelåldern i landets nämndemannakår är alltför hög.Enligt vår mening bör det utredas vilka åtgärder som bör vidtas för att såvälköns- som åldersfördelningen ska förbättras i landets nämndemannakår. Dettabör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1996/97:133 i de delar som rör antaletnämndemän i tingsrätt och länsrätt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning för att förbättra köns- och åldersfördelningen inämndemannakåren.
mot · GK02Ju30 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:133 Domstols sammansättning m.m. Antalet nämndemän itingsrätt och länsrättMiljöpartiet de gröna avslår regeringens förslag om attminska antalet nämndemän i tingsrätt och länsrätt. Fråganom nämndemannamedverkan i dömandet är enligt vårmening alldeles för viktig för att avgöras utifrån enbartekonomiska överväganden.Vi anser att lekmannamedverkan är av stort värde från flera synpunkter.Nämndemännens medverkan är en garanti för att domstolarnas avgörandeligger i linje med allmänna rättsuppfattningen i samhället. Nämndemännensmedverkan i domstolarna bidrar också till att tillgodose medborgarnasintresse av kontroll, insyn och medinflytande i den dömande verksamheten.Det karakteristiska för det svenska nämndemannasystemet är att nämnde-männen skall vara lekmän. Dagens nämndemannakår är en förhållandevishomogen grupp och speglar inte ett tvärsnitt av befolkningen. Detta problemlöses inte genom regeringens förslag utan kan i stället komma att få motsatteffekt.Man kan inte heller bortse från den psykologiska effekt som förhållandetmellan antalet nämndemän och lagfarna domare har. Med endast tvånämndemän får den lagfarna domaren en alltför stor tyngd gentemotnämndemännen. Med tre nämndemän är allsidigheten och erfarenheten störreän med två. Möjligheterna att agera i domstolarna är väsentligen större omman är en grupp. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att minska antalet nämndemän itingsrätt och länsrätt.
mot · GK02Ju31 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:133 om Domstols sammansättning m.m. Det svenska rättsväsendet har karakteriserats avlekmannamedverkan sedan urminnes tider. En nämnd somdömande instans finns omtalad redan i äldre västgötalagen,det äldsta bevarade dokumentet på svenska språket.Fortfarande anses medverkan av lekmän viddomstolsförhandling vara av värde för att allmänhetensintresse av insyn i domstolarnas verksamhet skall tillgodosesoch att verksamheten ligger i linje med allmänna värderingar,skäl som framhålls i den aktuella propositionen.1983 minskades antalet nämndemän från fem till tre i flertalet brottmålsamtidigt som individuell rösträtt för nämndemän genomfördes. I proposi-tionen föreslås nu att antalet nämndemän skall minskas till två i tingsrättellerlänsrätt, där nämndemän skall medverka. Detta skulle enligt min meningminska lekmannainflytandet på ett oacceptabelt sätt.I propositionen sägs att en reducering av det lägsta antalet nämndemän fördomförhet positivt skulle kunna bidra till en mer allsidig rekrytering, någotsom förefaller mycket märkligt. Om antalet nämndemän minskar med entredjedel kan rimligtvis inte rekryteringen bli mera allsidig. Det torde blitvärtom. Propositionens argument om att det är lättare att rekrytera nämnde-män om man inte behöver tjänstgöra så ofta som är också betänkligt.Risken är uppenbar att tjänstgöringstillfällena blir så sporadiska att man intekan få tillräcklig erfarenhet för att göra en fullgod insats, vilket ocksåpropositionen delvis medger.Att argumentera för färre nämndemän för att kunna höja ersättning ochförmåner för dem som blir kvar är inte acceptabelt. Det framförs heller intenågra starka skäl för att man härigenom skulle nå målet - nämndemän som ärmer representativa för sina uppdragsgivare, den svenska allmänheten - än vadsom är fallet . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att antalet nämndemän i tingsrätt och länsrätt inte skall minskas.2.
mot · GK02Ju33 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:133 Domstols sammansättning m.m. I proposition 1996/97:133 föreslås bl.a., att antaletnämndemän i sådana mål och ärenden i tingsrätt eller länsrättdär nämndemän skall medverka i princip skall minska tilltvå. Vi anser detta vara ett dåligt förslag.Nämndemännen har nämligen många och viktiga funktioner i våradomstolar. De är en garanti för att verksamheten ligger i linje med allmännavärderingar i samhället. Nämndemännens medverkan bidrar också till attmedborgarnas förtroende för domstolarnas verksamhet upprätthålls ochtillgodoser medborgarnas behov av insyn i den dömande verksamheten.Därför bör de regler som gäller om tre nämndemän i flertalet brottmålgälla även fortsättningsvis.I propositionen anmäls också, att regeringen har för avsikt att ändrareglerna i förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemän och vissaandra uppdragstagare inom domstolsväsendet m.m. så att maximigränsen1.000 kronor avskaffas. Det är bra, men vi anser också, att regeringen i detsammanhanget bör överväga att höja det s.k. grundarvodet om . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens förslag om en minskning av antaletnämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en uppräkning av det s.k. grundarvodet för nämndemän.
mot · GK02Ju34 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:135 Ändring i . Skärpning av straff för övergrepp i rättssak I proposition 1996/97:135 föreslås att straffet för brottetövergrepp i rättssak skärps. Regeringen föreslår attstraffmaximum för normalgraden av brottet höjs från ett fängelse. För grovt brott föreslås straffminimum höjtfrån sex månaders till fängelse och straffmaximumhöjt från fyra till fängelse.Centerpartiet välkomnar att regeringen nu väljer att skärpa straffet förövergrepp i rättssak. Det är av största vikt att det finns rättsliga möjligheteratt komma åt dem som hotar vittnen. Från sida har vi underlång tid arbetat för att lagstiftningen på området utformas så attfängelsestraffalltid blir aktuellt vid straffmätningen. Att med våld eller hot om våldangripa någon för att personen gjort en anmälan eller avlagt vittnesmål idomstol eller annan myndighet är ett mycket allvarligt brott som måstestävjas på ett kraftfullt sätt från samhällets sida. Antalet hot mot målsägandeoch vittnen har ökat, vilket är mycket allvarligt urrättssäkerhetsperspektiv. Det finns en risk för att om denna typ av brottfortsätter att öka så kommer det att bli svårt att få människor att anmälabrott.Det kommer också att bli än svårare att få människor att vittna. Vi anserföljaktligen att det i princip alltid ska innebära fängelse om man ertappatsmed att begå övergrepp i rättssak. Därför bör den av regeringen föreslagnaändringen i 17 kap 10 § ändras så att orden ...böter eller... tasbort. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändring i den av regeringen föreslagnalydelsen av 17 kap. 10 § i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02K28 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:101Vissa ändringar i annonsbestämmelserna i radio- och TV-lagen (1996:844), m.m. InledningRegeringen föreslår i proposition 1996/97:101 attannonsreglerna för TV4 ändras. Motivet är att genom en sådan ändring kan ges bättreekonomiska förutsättningar att utvecklas vidare.Vänsterpartiet stödjer regeringens förslag, men vi vill påpekaatt frågan inte behandlats tillfredsställande.Vänsterpartiet anser att regleringen av medieområdet i högre grad bör varförutsägbar. Det är bakvänt att först förhandla fram ett avtal med ettprogramföretag och sedan i efterhand begära lagändringar.Regional förankringVi välkomnar regeringens förslag om att införa möjligheterför staten att i ett sändningstillstånd ställa villkor omregionala sändningar. De lokala tillförmedielandskapet något väsentligt. Genom sin förankring kande bidra till att stimulera debatt om regionala frågor, bidratill en bättre spegling av landet som helhet och på så sättskapa förutsättningar för pluralism och för att programmenpräglas av olika synsätt. Vi är angelägna om att en stor del avprogramproduktionen sker i decentraliserade former.Regeringen har däremot inte lyft fram frågan om uppföljning ochutvärdering av de villkor som ställs om regionala sändningar och regionalaproduktioner. Vi föreslår att regeringen särskilt följer upp och utvärderar hurde regionala villkoren uppfyllts. En sådan redovisning bör bestå av enklarläggning av hur företagens verksamhetsresultat förhåller sig till de villkorsom ställts. Syftet med uppföljningen är att skärpa företagets fokus på huruppdraget uppfylls och att ge statsmakterna ett underlag inför förnyadekoncessionsvillkor. Statens verksamhetsuppföljning får dock inte leda tillintrång i den redaktionella integriteten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning och utvärdering av den regionala verksamheten.
mot · GK02K32 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:105 samverkan I propositionen föreslås bl a att det skall bli möjligt förkommunerna att samverka med andra kommuner genom engemensam nämnd. Förslaget om en gemensam nämndinnebär att kommunerna får samverka om kommunalaangelägenheter som är gemensamma. Vidare föreslås attreglerna om kommunalförbund förenklas. En uppgift förkommunalförbundet skall inte längre behöva vara gemensamför medlemmarna.I propositionen framhålls (sid 28 ff) att samverkan mellan kommuner iförsta hand sker om sådant som inte är att beteckna som myndighetsutövningutan utgör produktion av service. Sådan produktion sker i storutsträckning i privaträttsliga former. finns cirka 1 600 kommunalaföretag, varav de flesta är aktiebolag. Dessa företag omsätter cirka 110miljarder kronor.Det är ett stort problem att åtskilliga kommunala företag harbörjat sälja sina varor och tjänster på marknader, som varit för-behållna privata företag. Detta är av flera skäl ägnat att inge oro. Kommuneroch privata företag konkurrerar nämligen inte på lika villkor. Närings-verksamhet innefattar alltid ett risktagande och det är betänkligt att det ärskattebetalarna som skall tillhandahålla riskkapitalet genom den kommunalabeskattningsrätten. De kommunala bolagen utgör också ett hot mot denkommunala demokratin på grund av bristen på insyn och avsaknaden av enmotsvarighet till kommunalbesvär.Till grund för propositionen ligger ett delbetänkande från den kommunalaförnyelsekommittén. Detta har varit föremål för remissbehandling. är i sitt remissyttrande mycket kritiskt mot kommitténs förslagoch avstyrker detsamma. Verket anför bl.a. att kommitténs förslag ärgenerellt hållna och ger mycket vida ramar för kommuner att gemensamtbedriva verksamheter och att bedriva uppdragsverksamheter åt varandra.Utvecklingen , med ett ökat inslag av kommunala aktörersom bedriver näringsverksamhet på konkurrensmarknader, har enligt verketmedfört ökade konkurrensproblem och risken är stor för att dessa problemökar om de nu föreliggande förslagen genomförs.Enligt min mening bör propositionen avslås, bl a på grund av de kon-kurrensproblem som beskriver.En ny utredning bör tillsättas med uppgift att rensa i den kommunalaföretagsdjungeln. Utgångspunkten bör vara att verksamhet ickeskall bedrivas i bolagsform, annat än möjligen i rena undantagsfall. Medkrympande resurser måste det bli ofrånkomligt att kommunerna i ställetkoncentrerar sina insatser till de kommunala kärnverksamheterna.Näringsverksamheten skall det privata näringslivet stå för. Endast så kanen sund och fri konkurrens upprätthållas. Om kommuner tillåts verka påmarknader där det finns en fungerande konkurrens finns betydande risk församhällsekonomiska förluster och konkurrenssnedvridning som ytterst blirtill skada för konsumentintresset. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GK02K36 · 1997-04-23 00:00:00 — med anledning av förs. 1996/97:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av revisionsutrednings förslag om extern revision av Extern revisionRiksdagens revisionsutredning har lagt ett förslag om formerför extern revision av . Förslaget innebäratt (Statsrådsberedningen, departementen,utrikesrepresentationen, Regeringskanslietsförvaltningskontor och kommittéerna) med verkan från 1997års årsredovisning skall granskas i syfte att bedöma omräkenskaperna är rättvisande. Revisionen skall bedrivas ienlighet med god revisionssed och utföras på samma sättsom gäller den inre riksdagsförvaltningen.Riksdagens revisorerUtredningen har övervägt frågan om vilket organ som bör haansvaret för den externa revisionen av Regeringskansliet.Slutsatsen är att det organ som är bäst lämpat för uppdragetär revisorer. Regeringen är ansvarig införriksdagen och det organ under som hanterarrevisionsfrågor är revisorer. Vänsterpartietinstämmer i utredningens bedömning men vill på en punktföreslå en förändring i enlighet med vad anfört isitt remissvar.HandläggningsordningVi anser att en annan handläggningsordning än denutredningen föreslår vore önskvärd. Vi vill framhållaprincipen att den huvudman som gett uppdrag till revisionenockså bör få ta ställning till resultatet av revisionen.Utredningen föreslår att externrevisionen avslutas med attrevisorerna fattar beslut med anledning avrevisionsberättelsen. anser i stället attexternrevisionen bör avslutas med att en skrivelseöverlämnas till av revisorer. MedVänsterpartiets förslag följer revisionsberättelsen den vanligaärendegången i dvs. med motionsrätt,utskottsbehandling och riksdagsbeslut.Handläggningen av revisionsberättelsen för är så viktigatt själv måste få en större roll än den som föreslås. hovrättkarakteriserar förslaget i den här delen som "defensiv och svag när dethandlar om en viktig demokratisk kontrollfunktion". I sammanhanget bör härsom jämförelse nämnas att revisorer redovisar sin årligagranskning av verksamhet till . föreslårdärför ett tillägg i form av ett andra stycke i 2 § lagen om revision avRegeringskansliet. Formen för lagtexten stämmer överens med den somgäller för revisionen av . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 2 § lagen om revision av Regeringskanslietskall ges följande lydelse: "revisorer skall granskaRegeringskansliets årsredovisning och underliggande redovisning i syfte attbedöma om räkenskaperna är rättvisande. Granskningen skall ske i enlighetmed god revisionssed samt med iakttagande av de särskilda bestämmelsersom kan gälla för verksamheten. revisorer skall senast den 1april avge berättelse till över revisionen av Regeringskansliet.Berättelsen skall belysa omfattningen och inriktningen av revisorernasgranskning."
mot · GK02K37 · 1997-04-23 00:00:00 — med anledning av skr. 1996/97:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av revisionsutrednings förslag om extern revision av Revision avRegeringskanslietExternrevision av (Statsrådsberedning,departementen, utrikesrepresentationen, Regeringskanslietsförvaltningskontor och kommittéerna) blir med utredningensförslag en av de uppgifter som revisorer enligtlag skall utföra.Riksdagens revisorer skall enligt förslag granskaRegeringskansliets årsredovisning och underliggande redovisning i syfte attbedöma om räkenskaperna är rättvisande.Hur skall revisionenavslutas?Revisionsutredningen föreslår att externrevisionen avslutasmed att revisorerna fattar beslut med anledning avrevisionsberättelsen. Härmed undandras de politiskapartierna i en viktig kontrollfunktion.Riksdagen utövar, när den fullgör sina uppgifter som högsta beslutsorgan,också en kontrollfunktion. Folkrepresentationen är ett forum för granskningav hur regeringen fungerar, inte bara som verkställare av dess beslut utanäven som utformare av de förslag som läggs fram för riksdagen.Revisorernas granskning av handlar om viktigdemokratisk kontrollfunktion. Jag anser därför att revisionen av regerings-kansliet skall behandlas som andra riksdagsärenden, dvs. med beredning iutskott och ett beslut i kammaren. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att revisorer med en egen skrivelseskall överlämna revisionsberättelse och protokollsanteckning till .
mot · GK02K38 · 1997-04-23 00:00:00 — med anledning av förs. 1996/97:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av revisionsutrednings förslag om extern revision av Regeringkansliet För bedömning och beslut överlämnartalmanskonferensen revisionsutrednings förslagom extern revision av jämte inkomnaremissyttranden.Det finns anledning att först notera att vad gäller huvudfrågan om attextern revision av bör ske genom revisorersförsorg så finns inga invändningar.Däremot finns det ett antal frågor eller oklarheter såväl till hur fråganaktualiserats i som till vad har att ta ställning till.Att talmanskonferensen överlämnar utredningens förslag måste innebäraatt man står bakom utredningens förslag. som genom-fört en remissomgången har däremot inte redovisat någon remissamman-ställning. Såvitt man kan bedöma av skrivelsen har heller ingen relevantbehandling skett av de inkomna remissvaren i den meningen att de i någotsammanhang vägts mot förslagen från utredningen. En annan tolkning kanvara att talmanskonferensen gjort den bedömningen att de inkomnaremissvaren inte skall föranleda någon åtgärd i vad gäller avvägningen motförslagen från Revisionsutredningen.De i skrivelsen ingående remissvaren visar emellertid att förslagen frånRevisionsutredningen inte utan ytterligare beredning kan godtas. Detta gällerexempelvis frågor om hur revisionsarbetet skall utföras och redovisas,sekretessfrågor, innebörden av olika begrepp. Det kan inte anses som rimligtatt fattar beslut enbart på detta underlag. Det får därförförutsättasatt den fortsatta beredningen leder fram till ett acceptabelt beslutsunderlag.Riksdagen bör vidare se över hur skrivelser av detta slag skall beredas ochi detta sammanhang också pröva formen för sådana. Därvid bör särskiltuppmärksammas nödvändigheten av att överblickbara och för beslut färdigaförslag presenteras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på skrivelsen begär nytt förslag berett ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GK02L14 · 1997-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1996/97:128 Ny växtförädlarrättslag I propositionen föreslår regeringen att ska ansluta sigtill reviderade konventionen för skydd avväxtförädlingsprodukter. Den nu gällande svenskaväxtförädlarrättslagen uppfyller inte de åtaganden som enanslutning till konventionen innebär. Propositioneninnehåller därför också ett förslag till en nyväxtförädlarrättslag som i vissa avseenden innebär enförstärkning av ensamrätten till nya växtsorter.Denna ensamrätt inskränks bl.a. så att jordbrukare tillåts att användasådant växtmaterial som de skördat på den jord de själva brukar till nyttutsäde inom den egna brukningsenheten, det s.k. jordbruksundantaget, i denomfattning och på de villkor som gäller för sorter som omfattas av EG:sväxtförädlarrätt.Jordbruksundantaget omfattar en rätt för bonden att bearbeta eller låtanågon annan bearbeta utsädet. Det förekommer i stor utsträckning attbönder legorensar åt varandra. Enligt vår mening måste utgångspunkten varaatt även den som utför rensning och betning av säd som omfattas avjordbruksundantaget skall vara undantagen. Den rättsliga grunden för dennasyn är enligt vår mening att själva användningen av det uppförökadematerialet, som sortägaren är berättigad att ta ut ersättning för, och rensningm.m. faller utanför detta begrepp. I propositionen lämnas denna fråga, omförhållandet sortägare/rensare, mer eller mindre öppen med hänvisning tillvad kan komma att tycka om frågan kommer att aktualiserasdär. Detta är enligt vår mening inte tillfredsställande. Enligt vår mening börEG-reglerna tolkas så att de inte ger sortägarna utrymme att begära ersättningav legorensarna för det utsäde som ryms inom jordbruksundantaget. För attmarkera detta tydligt bör det framgå av förarbetena. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att antar förslaget till ny växtförädlarrättslag med den ändringsom föreslås i motionen.