mot · GL02U617 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U617av och () BakgrundI den kinesiska kultursfren har vi under senare r sett storafrndringar. I har den nya ekonomiskapolitiken lagt grunden fr stora ekonomiska frbttringar,levnadsstandarden har tagit stora steg framt och envlbrgad medelklass har uppsttt.P det politiska omrdet r fortfarande situationen under all kritik. Nyligenhar man frn stats- och partiledningen frklarat att det inte finns anledningatt ngra det som skedde i samband med massakern p Himmelska fridenstorg fr ngra r sedan.Det faktum att och mnga andra lnder gr affrer med detkommuniststyrda jttelandet ger oss p inget stt rtt att avst frn attkritisera regimen fr de vergrepp den begr mot den egna befolkningen.Vi kan aldrig acceptera att man frfljer och frtrycker de mnga etniskaminoriteter, frmst i , som bor inom landet. Inte heller fr vi blunda frde stndigt terkommande juridiska vergreppen i form av summariskarttegngar, skdeprocesser utan mjlighet att verklaga och offentligaavrttningar som nr oss via pressrapporter och egna TV-reportage.Man mste frst den knsla av stolthet som kineser bde inom ochutanfr knde nr upphrde att vara ett omrde underfrmmande administration. Men det r minst lika lttfrsteligt att gldjenhos var begrnsad. Redan i samma gonblick somsuverniteten lmnades ver brts p vsentliga punkter avtalet mellan Kinaoch .Den av folket i valda lagstiftande frsamlingen saknade enligtPeking legitimitet. Man kan d undra vad man skall sga om dethandplockade rd utan folklig frankring som har trtt till och somfrmodligen skall betraktas som regimens marionetter. Snabba lagndringaroch s.k. sjlvcensur av medierna har frt flera steg bakt sett iperspektiv av vad som allmnt uppfattas som fundamenten fr ettdemokratiskt samhlle. mste noggrant flja vad somhnder och stndigt pminna ledarna i och deras representanter i denforna kronkolonin om att en fortsatt tillbakagng fr demokratin roacceptabel.Som en positiv kontrast framtrder . Efter en lng vergngsperiodefter kriget framtrder landet nu som en demokratisk frebild i ett drmnga lnder nnu lider under diktaturer eller regimer som bara tagit enstakasteg p demokratins vg. Mycket talar fr att kan tjna som modelloch inspirationsklla fr demokratiseringen av hela den kinesiskakultursfren.Nr hll demokratiska presidents- och parlamentsval var detta ssvrsmlt fr att regimen dr genomfrde militr- ochmissilvningar bara ngra mil utanfr . genomfrdedessbttre nd valen. fattade parlamentet ytterligarekonstitutionella beslut som vidgar den lokala sjlvstyrelsen, strkerrttsskerheten och kar mjligheten till ppen offentlig granskning av destyrande.Det r som r det demokratiska . Den hngivenhet med vilkenden nya unga generationen av politiker och inte minst journalisterna gr tillverket, skulle ven kunna vara en frebild i mnga s k vstlnder. Det mstevara vr uppgift att lyfta fram som exempel och stdja landet p allade stt vi kan.Statsministern vrderingslsom KinaGran numera s vlknda stabilitetsuttalandevisade en vrderingsls syn p utrikespolitiken och ennyvakenhet infr utvecklingen i Asien.Det r en sak att bermma "politisk stabilitet" i , dr det fr ensocialdemokrat rimligen betyder centersamarbete. Det r en helt annan sakatt bermma "politisk stabilitet" i , dr innebrden r frtryck av folket.Det visar inte bara p utrikespolitisk oerfarenhet, utan ocks p mnskligblindhet att statsministern inte insg skillnaden.Ledningen i sker legitimera frtrycket med justbehovet av politisk stabilitet. Drfr var statsministerns jmfrelse med ochindirekta kritik av s olycklig. r ett land som gtt frndiktatur mot demokrati och som hller fria val. Detta r fundamentalt ochpositivt. Det ligger i intresse att stdja de demokratiska krafterna iRyssland, inte att se ner p dem.Demokratirrelsen ville se en frigrelse i liksom i . Li Pengoch kommunistledningen var - alldeles korrekt - vertygade om att en sdanfrr eller senare skulle berva dem makten. Stabilitet i , kontrasteradmot oskerheten i , var och r fr dem det avgrande argumentetvarfr massakern, morden och brutaliteten var ndvndiga. Det sa iDN.Det finns ett annat , som visar att har fel bdemoraliskt och i sak. r ngot av vrldsmstare iekonomisk tillvxt. gtt mot demokrati och friaval, har ledarna i skt befsta sin makt med vld ochfrtryck. fortfarande har att tasteget till marknadsekonomiska institutioner, har Taiwankommit mycket lngt p vg. hotades s sent som frett halvr sedan med vapenmakt av det , somstatsministern bermmer fr "politisk stabilitet". Orsaken varatt skulle hlla fria presidentval.En central del av svensk utrikespolitik r att vrna respekten fr mnskligafri- och rttigheter. har inslag av ekonomiskliberalisering, men saknar helt motsvarande tvder p den politiska sidan.Kina r ett land som krnker mnskliga fri- och rttigheter. Tusentalsmnniskor avrttas efter summariska rttegngar. Oppositionen fngslas ochsaknar yttrandefrihet.Det r omjligt att glmma massakern p den Himmelska fridens torg1989, d hundratals och ter hundratals mnniskor slaktades av sammapolitiska styre som fortfarande styr Kina.Sverige skall alltid st p demokratins sida och markera att vergrepp motTaiwan inte accepteras.Hg utvecklingsnivTaiwan r ett av de hgst utvecklade lnderna i vadavser ekonomi och teknik och ger viktiga bidrag till svlden egna kontinentens som den globala utvecklingen inommnga omrden. De kommersiella frbindelserna med vrtland r ocks mycket omfattande och s sent som iseptember 1997 avhlls i en taiwanesiskhandelsmssa, som vckte stort intresse.ven utbytet inom andra omrden r allt mer omfattande. Det finns sklfr att uppmuntra kade kontakter och ett vxande utbyte medTaiwan. Vi mste bygga relationer mellan och vrldens snabb-vxande ekonomier. Det r viktigt fr vr internationella konkurrensfrmga.Mnga av de framvxande starka ekonomierna handlar helst med vnner.Politiskt och ekonomiskt utbyte behvs fr att ppna drrar och byggahandelsfrbindelser.Sverige behver vnorter i stasien, dr relationerna kan och behverstrkas. och r broar fr handel med ,vrldens strsta marknad i framvxande. Genom kontakter med modernadelar av den kinesiska kultursfren kan vi lra oss kultur och efterfrge-mnster. borgmstare har personligen sagt att man grna ser vnorteri Vsteuropa.Ett sllan diskuterat faktum r att det pgr en utbildningsexplosion imnga asiatiska lnder. hade r 1991 2 409 personer i hgskole-utbildning per 100 000 invnare. hade 1995 3 518 i hgskolestudierper 100 000 invnare. hade 4 756 personer i hgskoleutbildningper 100 000 invnare r 1993. Det var den nsta hgsta siffran i vrlden efterUSA.Vi skulle vilja se intensifierade utbytesprogram mellan ochuniversitet i t.ex. och , inte minst fr att det r ett led imarknadsbyggande fr vra fretag. Engelsmnnen pratar om "The oldschool tie", dvs det faktum att har man en gng gtt p samma skola ger detsammanhllning livet ut. Goda personliga ntverk blir allt viktigare, bde iaffrer och politik. och har lnge haft ett stort antalutlndska utbytesstudenter. Nr dessa s smningom hamnar i ledningen frpolitik och fretag i sina hemlnder vet de vart de skall vnda sig fr att graaffrer.Vi kan ocks lra av goda exempel i andra lnder nr vi bygger vrt egetuniversitet, inte minst vad gller nringslivssamarbete. I har mankommit lngt i integration av hgskola och nringsliv, bl a i Hsinchu ScienceBased Industrial Park, som har beskrivits som en av vrldens kanske mestlyckade teknikparker. I parken finns tv universitet och ett stort antal fretaglokaliserade. P 16 r har nstan 50 000 hglnearbeten vxt fram i parkensfretag. Bara skapades ver 5 000 nya jobb i parken. 1995omsatte fretagen dr mer n . Skerligen finnskulturella, politiska och andra frhllanden som r annorlunda n i Sverigeoch som vi inte kan verta fr att de inte skulle fungera hr, men skert finnsocks mycket att lra. Exportrdet gjorde en utvrdering avteknikparken.P den politiska sidan talar mycket fr att br vervgamjligheten att ge representationskontor i sammabehandling som bests exportkontor i och som andra lnderinom EU tillmpar. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att stdja den positiva utvecklingen mot demokrati och ekonomi iTaiwan,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om svensk utrikespolitik i relationerna till ochFolkrepubliken den 2 oktober 1997Lennart Fridn (m)()