mot · GL02Jo239 · 1997-10-06 00:00:00 — InledningJordbrukspolitiken fastställdes iRomfördraget artikel 39. Det är således helt relevant att frågasig om målen kan vara riktiga - såväl ur svensksynpunkt som ur EU:s. Behoven av att förbättra strukturer ijordbruket och snabbt höja produktiviteten och expanderajordbruksproduktionen var rimliga och meningsfulla motbakgrund av de ekonomiska förhållandena som rådde iEuropa efter andra världskriget.Det fanns rimliga förklaringar till målen i jordbrukspolitiken närEuropeiska ekonomiska gemenskapen, EEC, bildades. Däremot framstår detsom förvånande att ingen formell revidering gjorts. Att formellt ändra målenkräver att fördraget omförhandlas. Det är allvarligt att inget görs dåskattebetalare i och i andra länder förväntar sig att nya värderingaroch ekonomiska förutsättningar måste komma till uttryck i förändradeofficiella mål för politiken eftersom en politik vars målsättningar saknar för-ankringar i allmänhetens preferenser och verklighetsuppfattning riskerar attmista sin legitimitet. Om så sker, ökar misstroendet mot EU:s jordbruks-politik och näringen blir ett slagträ i debatten.Bristerna i EU:s jordbrukspolitik måste rättas till - målen omförhandlas -om trovärdigheten skall kunna återställas. saknas en fullständig bild avomfattningen av stödet till jordbruket och vilka stöd som kan gå till detsvenska jordbruket. Förutom arealstöd, djurbidrag, miljöstöd osv upprätthållsmarknadsprisstödet genom EU:s gränsskydd. Jordbrukets effekter på miljönär omdiskuterat. Det framhålls att övergödning är ett av landets svårastemiljöproblem. Frågan som mer sällan diskuteras är kopplingar mellanjordbrukspolitiken och positiva och negativa miljöeffekter.I 1997:46 görs en analys av stödens utveckling, miljö-effekter och miljökostnader. Det är angeläget att frågan om vilka miljö-effekter och miljökostnader som kan kopplas till jordbruket utreds och läggstill grund för en fortsatt reformering av jordbrukspolitiken. Detta bör gesregeringen till känna.Folkpartiet föreslår att en expertgrupp sammankallas för att utreda vilkanegativa miljöeffekter och miljökostnader jordbrukspolitiken genererar.Utgångspunkten skall vara EU:s miljömål samt att särskilt lyfta framsektorsansvaret, försiktighetsprincipen liksom principen att förorenarenbetalar (Polluter pays principle, PPP). PPP-principen bör analyseras särskiltoch ansvarsfrågan för sektorn belysas.EU:s mest prioriteradefrågaDe två viktigaste uppgifterna för EU inom den närmastetiden är att Östutvidgningen fortsätter och att medborgarnasförtroende återvinns. har föreslagit attutvidgningen skall ske stegvis. Förhandlingar skall enligtkommissionen inledas först med , , ,, och . Det är en framgång att ettbaltiskt land kommit med i första omgången. Vi anser dockatt förhandlingarna skall inledas med alla nationer somansökt om medlemskap på en gång, med undantag förSlovakien. En sådan gemensam förhandlingsstart innebärinte att alla ansökarländerna blir medlemmar , utanförhandlingarna kan ske i olika takt och med olika långaövergångstider för olika nationer. En gemensamförhandlingsstart skulle också fungera som en föransökarländerna att skynda på och befästa sin egenekonomiska och politiska utveckling. Det skulle till exempelvara möjligt för ett land som utvecklas snabbt att förhandlaklart trots ett svagare utgångsläge. Vi anser dock atten formellt gemensam förhandlingsstart i praktiken kangenomföras med vissa länder, tills vidare på "sparlåga",något som skulle tillgodose flertalet av ansökarländerna.Vi har i tidigare motioner pekat på att huvuduppgiften, att möjliggörautvidgningen av EU, kräver en koncentration på denna uppgift och en viljaatt driva på de förändringar som krävs för att utvidgningen skall vara möjlig.UtmaningarFör att en utvidgning skall kunna bli möjlig behövs, förutomändringar i EU:s författningar, ändringar ijordbrukspolitiken. Vi är starka anhängare av en avregleringav den gemensamma jordbrukspolitiken. Vi önskar också attde delar av regionalpolitiken som inte handlar om överföringav medel från medlemsländer med högre levnadsstandard tilldem med lägre, i större utsträckning skall kunna skötas avrespektive medlemsland. Men huvudskälet till att nu göraändringar i jordbruks- och regionalpolitiken är att ettbibehållande av reglerna kan försvåra östutvidgningen. Dettaberor naturligtvis på att kostnaderna för att tillämpa dagensregler på de nya medlemmarna upplevs som alltförbetungande av de nuvarande medlemmarna, såväl av demsom är nettobidragsgivare som de som ärnettobidragsmottagare. Det behövs en bred samsyn omhuvudinriktningen under kommande år.Nära kopplat till utvidgningen är reformerna av de stora utgiftsposterna förjordbrukspolitiken (CAP) och regional- och strukturpolitiken. Dessa svarartillsammans för av EU:s budget. föreslår attdet nuvarande taket på av BNI ligger fast under nästa budget-period och gör bedömningen att kostnaderna förutvidgningen ryms däri. De faktiska utgifterna är lägre än 1,27 procent.Ännu finns inte några redovisade kostnader för jordbrukspolitiken ochstrukturfonderna, men dessa kan öka väsentligt efter utvidgningen om interadikala ändringar görs.Reformera meraEn reformering av CAP måste inledas så att EU kange tydliga signaler till de kommande medlemsländerna ochundvika obalans och snedvridande effekter av konkurrensenpå deras marknader. Många länder i Öst- och Centraleuropaär viktiga jordbruksproducenter med ett jordbruk som är ochkan bli konkurrenskraftigt. Men som allt företagande kräveräven jordbruket tydlighet när det gäller regelsystem och enviss långsiktighet. Kvoter, regleringar och omständligadministration underlättar inget företagande.Länderna måste ges tid och förutsättningar att planera för en kraftigtreformerad CAP så att de inte använder CAP som referens när de nu genom-för stora förändringar i sina respektive jordbrukssektorer. Denna tydlighet ärlika viktig för de nuvarande medlemsländerna som för de presumtiva med-lemmarna.En del menar att man under en övergångstid, eller till och med permanent,skulle ha förmånligare regler för relativt rika jordbrukare än förÖsteuropas fattigare jordbrukare. Detta är en lösning som vi inte kanförsvara. De nya medlemsländerna skall ha full anslutning till ett EU med enreformerad CAP.För en ökad tydlighet, och som ett led i strävan efter att återvinna med-borgarnas förtroende måste dagens snåriga regelsystem, enorma byråkratioch omvittnade fusk inom EU:s jordbrukspolitik undanröjas. Byråkratininom EU i allmänhet omfattar drygt halva den gemensamma budgeten. Närdet gäller jordbrukspolitiken visar EU:s egna siffror att den enorma byråkra-tin slukar av jordbruksbudgeten. Detta skapar förståelig irritationoch illegitimitet för hela systemet.Däremot har en kraftigt avreglerad jordbrukspolitik med satsning på miljö-och landsbygdsutveckling helt andra förutsättningar för att lyckas.KonkurrensEU har i samband med utvidgningen en unik möjlighet attgöra reformer i jordbrukspolitiken som kommer att präglahela unionens arbete . Det viktigasteär att skapa förutsättningar för att jordbrukaren, som vilkenannan företagare som helst, ges möjlighet och frihet att pålikvärdiga villkor konkurrera med sina produkter på enkonkurrensutsatt marknad. Detta förutsätter att både svenskoch europeisk politik underlättar för små- och nyföretagandetså att även småskaliga alternativ kan växa fram pålandsbygden.Det finns ytterligare ett viktigt led som måste konkurrensutsättas mer äntidigare - mellanleden - det vill säga de livsmedels- och grossistjättar somfinns mellan producent och konsument. Konkurrensen inom livsmedels- ochdistributionsbranschen måste öka.MiljöaspekterDet är självklart att miljön påverkas då själva syftet medjordbruk är att försöka förmå jorden att ge en så storavkastning som möjligt. Jordbruket kan ha både positiv ochnegativ inverkan på miljön. Det är dock tydligt att självajordbruksproduktionen för med sig miljöproblem. Menjordbruket bidrar även med miljöeffekter som har en positivinverkan, t ex ett varierande odlingslandskap och enkulturmiljö.För närvarande saknar CAP formella miljömål. Däremot finns EU:sallmänna miljömål som även omfattar jordbruket. Dessa är:- Varje sektor i samhället skall ta ansvar för sin miljöpåverkan.-- Unionen skall främja en hållbar och icke inflatorisk tillväxt som tarhänsyn till miljön.-- EU:s miljöpolitik skall bidra till att bevara, skydda och förbättramiljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturresurserna varsamt ochrationellt samt främja åtgärder på internationell nivå för att lösaregionala och globala miljöproblem.-Det är olyckligt att några separata miljömål, med undantag för ett förslagtill åtgärdsprogram för en hållbar utveckling från Kommissionen (Kommuni-kationsdepartementet/95/647), inte arbetats fram. CAP:s åtgärder för attminimera jordbrukets miljöbelastning är otillräckliga. Därför bör iEU verka för att separata miljömål för jordbruket skapas. Detta bör gesregeringen till känns.En ny kurs förjordbrukspolitikenFör att uppfylla överordnade globala miljömål är det viktigtatt ändra kurs för miljöpolitiken. Jordbrukssektorn harmånga betydelsefulla uppgifter . Det handlar intebara om att producera livsmedel och jordbruksvaror tillskäliga priser utan även om att bevara biologisk mångfald,varierande odlingslandskap och minimera miljöbelastningen.För att uppnå dessa mål behövs en fungerande marknad därkonsumenter och producenter möts samt en lagstiftning somdefinierar miniminivåer för tillåten miljöbelastning inomhela unionen. När det gäller miljömålen måste det, enligtmiljögarantin, vara möjligt för varje nation att kunna hasträngare miljökrav än EU:s lägsta nivå.BudgetanslagenÖvergödningen av åkrar medför att världens tillgång påfosfor sinar. Detta innebär att förutsättningar förlivsbetingelser på jorden riskerar att slås ut. Med detta följerockså att livsmedelproduktionens förutsättningar hotas. Detär mycket angeläget att övergödningen av åkrar minskar.Som ett ekonomiskt styrmedel, i enlighet med PPP -principen, föreslår vi därför att skatten på handelsgödsel ochbekämpningsmedel höjs med utöverregeringens förslag. Av statsfinansiella skäl säger vi nej tillnya utbildningsplatser vid (), vilket innebär en besparing på . Vividhåller dessutom den besparing på förregionala stöd till jordbruket som föreslogs med anledning avden ekonomiska vårpropositionen.Vi vidhåller även vårt förslag om en viss omfördelning mellanEU:s miljöstöd och EU:s jordbruksstöd på . Renttekniskt redovisas förslaget som en utgiftsminskning. Principerna för om-fördelningen beskrivs närmare i förra årets Folkpartimotion Miljöomställningav jordbruket. bör hos regeringen begära förslag med dennainriktning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall verka för att separata miljömål förjordbruket skapas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om definierade miniminivåer för tillåten miljöbelastning inom EU,3. att hos regeringen begär att en ny utredning tillsätts för attmed utgångspunkt i EU:s miljömål se över vilka miljöeffekter ochmiljökostnader som kan kopplas till jordbruket,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall verka för en ökad konkurrens inomlivsmedels- och distributionsbranschen,5. att hos regeringen begär förslag till omfördelning mellanSveriges och EU:s miljöstöd i enlighet med vad i motionen anförts,6. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag under utgiftsområde 23 Jord- skogsbruk, fiske med anslutandenäringar anvisar anslagen enligt uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringB 10 Regionala stöd till jordbruket717 000- 50 000B 14 Arealersättning och djurbidrag m.m.4 850 000- 600 000G 1 lantbruksuniversitet1 021 979 - 25 000Totalt för utgiftsområdet13 543 900- 675 000