mot · GL02Jo305 · 1997-10-06 00:00:00 — - ett skogslandSverige är ett land som till två tredjedelar är täckt med skog.Skogen är tillsammans med jordbruksmarken vår viktigasteförnyelsebara resurs. Från skogen har människan i alla tiderfått bränsle och byggnadsmaterial såväl som vilt, bär ochsvamp. Skogen hyser också den rikaste biologiskamångfalden. Skogsråvara kommer att vara en eftertraktadförnyelsebar resurs i det ekologiskt uthålliga samhället.Växande skog är en effektiv koldioxidfälla, dvs koldioxidenbinds i barr, blad och ved och frigörs först när trädetförmultnar eller bränns.Gammal tradition avskogsbrukande...Den största delen av skogar har varit brukade ihundratals år, vilket har varit en förutsättning för det välståndsom byggts upp. Enligt Skogsstatistisk var densvenska skogsnäringens totalvärde 1995 drygt 161,5miljarder kronor. Exportvärdet för svensk skogsnäring varsamma år . Den långa traditionen avskogsbruk har också inneburit att har världens äldstaskogsvårdslag med krav på återplantering efter avverkning....har skadat den biologiskamångfaldenSamtidigt har det intensiva skogsbruket allvarligt skadat deömtåliga ekosystem och den biologiska mångfald som finns iskogen. Okunskap, men också kortsiktigt ekonomiskavinstintressen, har utarmat skogsekosystemen och skapatensartade monokulturer där den biologiska mångfalden lysermed sin frånvaro.Tidigt höjdes varnande röster för de konsekvenser som skogsbruketmedförde. varnade den tyske botanikprofessorn utvecklingen. I ett tal skriver han följande:Det är en allmän erfarenhet, att kulturen gör oafbrutna framsteg över så godtsom hela jorden och att naturen alltmera tvingas att blifva människanstjänare. Från ekonomisk synpunkt är ju detta synnerligen glädjande, och detvore önskvärt, att naturkrafternas användande i människans tjänst ytterligareökades. Men i andra afseenden är det mycket beklagligt att på samma gångviktiga delar af den ursprungliga naturen, hela landskap såväl som enstakaarter inom växt- och djurriket, utsätts för inkräktning, omgestaltning ellerförstöring. Inom alla kulturländer hotar den allvarliga faran, att märkvärdigabevis på naturens utvecklingsgång kommer att försvinna från jordens yta,såvida åtgärder icke snart vidtas för att hindra detta.Även nyckelbiotoperna finns med i Conwentz´ tal. Sedanhan talat sig varm för stora nationalparker skriver han:I och med detta steg skulle dock ingalunda hela frågan om naturskyddet varalöst. Af vida större vikt är nämligen att anordna små reserverade områden afolika beskaffenhet öfver hela landet: här en sjö, där en å eller en flod, härettlitet skär, en klippa af egendomlig form eller bildning, ett flyttblock eller enås, där en mosse, ett skogsparti eller en fyndort för sällsynta växt- ochdjurarter. (Conwentz, H. Om skydd åt det naturliga landskapet med dessväxt- och djurvärld, särskilt i . )Skyddad skogSom kompensation för det intensiva skogsbruket har markskyddats, bland annat som nationalparker och naturreservat.Ungefär 3,4 % av den produktiva skogsmarken är skyddad.Om man undantar den fjällnära skogen är endast avskogsmarken skyddad i . Det är långt ifrån de 5 %som expertis bedömer vara den lägsta nivån för att behållamångfalden. Det är också långt under vad många andraländer har skyddat. Genomsnittet för liggerpå ca 9 %.Det gäller att skydda rättmarkDet finns också en skevhet i vilka skogsmarker som ärskyddade. I stort sett är det endast den fjällalpina miljön somär tillräckligt skyddad. I - där artrikedomen ärstörst - är skyddad. I t ex är bara0,av skogen skyddad. Besöker man t ex Tivedensnationalpark ser man påtagligt hur illa det är ställt medsvensk naturvård: parken är omringad av kalhyggen ellerungskog med ringa naturvårdsvärden. Där har inte ens tesenom att spara spridningskorridorer fungerat. Den synen äralltför vanlig vid landets södra nationalparker.Sverige har ettinternationellt ansvarSveriges faktiska låga ambition på detta område rimmarockså illa med ett antal internationella överenskommelser omett ökat globalt skogsskydd, överenskommelser där Sverigeoftast aktivt drivit på, t ex konventionen om biologiskmångfald och skogsprinciperna från UNCED i ochHelsingsforsavtalet om ett uthålligt skogsbruk.Även Agenda 21-processen innefattar principen attnaturmiljöer och alla deras arter och mångfald ska bevaras åteftervärlden.De reservat som finns täcker inte in de arter och livsmiljöer som finns.Beräkningar tyder på att ca hälften av arterna inte finns representerade iskyddade områden. Artrika miljöer på produktiv mark, t ex sumpskogar,norrländska kustområden, lövdominerade skogar, behöver tas in vidnybildning av reservat. Kommande reservatbildning måste ske i regioner ochbiotoper där skyddet är bristfälligt. Det innebär reservat i södraSverige,på produktiva marker, lövskogar etc.Statens ägaransvar - AssiDomän och FastighetsverketUnder bolagiserades och såldes stora delarav statens skogar. I det nya bolaget ärstatens ägarandel . I samband med bolagiseringenavgränsades den mark som skulle kvarstå i statens ägo.Avgränsningen kom i princip att följa odlingsgränsen. Av deca 740 domänreservat som fanns före utförsäljningen skulleca 25 fjällnära reservat hamna inom det nya bolagets marker.För ca 270 andra särskilt värdefulla reservat skulle det nyabolaget åta sig att i förväg underrätta berörd länsstyrelse ombolaget planerade att ändra de restriktioner förmarkanvändning som självt ålagt sig.Härigenom skulle ges möjlighet att övervägaombildning till naturreservat. Övriga ca 350 reservat skulleöverföras till bolaget utan särskilda villkor.När och 1994 bildade koncernen ABbeslutade regeringen inte att undanta mark för naturvårdens behov, någotsom krävts av bland andra och . Detta har medfört att skyddsvärd mark antingen avverkats eller ivissa fall fått köpas tillbaka av staten.Riksdagens revisorer har i en rapport, 1996/97:4, granskat hanteringen.Enligt revisorernas uppfattning har ambitionerna att skydda mark med storanaturvärden bara delvis uppfyllts.Det är anmärkningsvärt att revisorernas kritik inte lett till någrakonsekvenser för . Det är också anmärkningsvärt att statensom majoritetsägare i inte bevakat de riksdagsbeslut somfattats. Som majoritetsägare har staten dessutom ett ansvar att aktivt verkaför att mål om bevarande av biologisk mångfald följs i det egnabolaget. Regeringen bör återkomma till med förslag på hurinstruktionen för statens agerande i bolag ska ändras så att miljöåtagandenföljs.Miljötänkandet växer framDet behövs flera strategier för att klara skogens rikedom ochmångfald. Reservatbildning och biotopskydd måstekompletteras med ökad naturvårdshänsyn i detkonventionella skogsbruket. Det är kanske på detta områdevi har kommit längst. storakalavverkningar gav näring åt en växande miljörörelse, sommed sitt engagemang gjort att miljöfrågorna börjar fågenomslag i dagens skogsbruk. Ett nytt tänkande börjar slåigenom. Ett antal av de större skogsbolagen har lyckats bådei teorin och praktiken att ta större miljöhänsyn. Man lämnardöda träd, man försöker bevara surdrag, branter, lämnakantzoner vid vattendrag osv. Intresset och engagemangetfinns också hos många av de enskilda skogsägarna. Bilden ärdock splittrad och vi vet litet om hur mycket som görs ochhur mycket vi behöver göra för att skapa det uthålligaskogsbruket. kan vi hitta hyggen - som gärnaligger bortom allfarvägarna - som görs av dygnet-runt-aktivaentrepenörer med ackord, som i ljuset av sina maskinersstrålkastare mejar ner allt som står i vägen. Sedan fulländasförödelsen av en kraftig markberedning som förvandlarmarkytan till ett för evigt linjemönstrat stenfält. På dessa ytorär all mångfald och rekreationsvärde borta för mycket långtid.Positivt är också att skogsnäringen agerar utifrån det ökande trycket frånalltmer miljömedvetna kunder. Det resulterar i miljöcertifiering, miljömärktaprodukter, miljöbokslut etc. Detta är en positiv utveckling som statsmakternahar all anledning att uppmuntra och stimulera. Om kunderna på marknadenkan säkerställa den biologiska mångfalden när den politiska sfären inte harlyckats är det bara att tacka och ta emot.NaturhänsynVänsterpartiet anslår mer medel till köp av naturreservat i sinstatsbudget. Frågan om inköp av mark för reservat kräverdock en långsiktig lösning. Det är förvånade att regeringenaldrig presenterat förslag till långsiktigt hållbar finansieringav reservat. Ett förslag, som väckts avNaturskyddsföreningen, är att regeringen genom att sälja utdelar av skulle få startkapital till en fond förmarkinköp. anser inte att skasäljas ut, men att staten som majoritetsägare ska ta en meraktiv del i hur bolaget sköts. Däremot är tanken på en fondsom långsiktigt skulle täcka kostnader för markinköptilltalande. Till en sådan fond skulle staten tillsammans medskogsbolag, företag och enskilda kunna bidra. Vänsterpartietföreslår därför att ger regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag på en fond för finansiering avskyddsvärd mark.LuftföroreningarEtt av de största hoten mot skogen är den försurning somorsakas av luftföroreningar och klimatförändringar.Luftföroreningarna skadar träden både direkt genombarrförluster och indirekt genom försurning av marken.Markförsurningen är ett hot mot markens långsiktigaproduktionsförmåga. I sydvästra överskrids dekritiska belastningsgränserna, vilket bland annat innebär attmetaller lakas ut. Ingen vet vad som händer i ett längreperspektiv. Luftföroreningarna är gränsöverskridande. Därförbehövs internationellt bindande överenskommelser för attminska försurande utsläpp. En av de stora bovarna i detsammanhanget är den ökande biltrafiken, som innebär ökadförbränning av fossila bränslen. Minskad biltrafik och enövergång från fossila till förnyelsebara bränslen skulle bidratill en förbättrad situation för skogen. har iannan motion redovisat behov av åtgärder för att minskaklimatförändringar.Den nya skogsvårdslagenMed den nya skogsvårdslag som trädde i kraft ändradesinriktningen på skogsbruket. Ett miljömål likställt medproduktionsmålet infördes och den enskilde skogsägarengavs större frihet att själv utforma sin skogsskötsel. Dentidigare lagens krav på röjning och gallring togs bort, liksomransoneringsregler och krav på lägsta slutavverkningsålder.Den förändrade lagstiftningen har inneburit en förändradskogsskötsel. När utvärderat återväxternaskvalitet har resultatet varit nedslående. av denundersökta arealen var inte planterad , på avarealen där naturlig föryngring använts är inte metodenlämplig och dessutom har för få fröträd lämnats.Småskogsägarnas kunskaper om skogsvårdslagens krav ochde återväxtåtgärder som krävs är otillräckliga. Det slopadekravet på lägsta slutavverkningsålder har inneburit att alltförung skog avverkas. De förändrade ransoneringsreglerna harmedfört spekulation och skövling. Resultatet av eftersattaskogsvårdsåtgärder blir dåliga föryngringar, lägresysselsättning och försämrad kvalitet i den framtida skogen.Trots att detta är kända fakta har regeringen inte varit beredd att korrigeralagstiftningen, något som beklagar. ska den nyalagen utvärderas och regeringen föreslå åtgärder för att komma till rätta medde uppenbara brister som finns. förutsätter att förslageninnebär förändringar av skogsvårdslagen i följande riktning: återinför krav på röjning och gallring, skärp reglerna för lägsta slutavverkningsålder, skärp reglerna för ransonering vid slutavverkning, se över jordförvärvslagen och skärp bosättningsplikten, skärp tillämpningsföreskrifterna för markberedning, kräv säkerhet för återväxtåtgärder som följer fastigheten.Ett annat stort problem är de så gott som obefintligamöjligheterna som jordförvärvslagen ger för att i praktikenställa krav på bosättning för att tillåta markköp. Ett antaluppmärksammade markförsäljningar har skett under desenaste åren, framför allt i norra , där lagen inte räckttill för att kräva att köparen också bosätter sig på fastigheten.Vänsterpartiet begär därför en översyn av jordförvärvslagenmed syfte att skärpa bostadsplikten.Rotsnurr och contortaRedan innan den nya lagen trädde i kraft begicks misstag iskogsskötseln. Det ena handlar om det undermåligaplanteringsmaterial, de så kallade paperpotplantorna, somunder 70-talet började användas vid skogsplantering.Användningen ökade snabbt och var merän hälften av plantskolornas plantor av täckrotstyp.Täckrotsplanteringen ansågs till en början som en bättreplanteringsmetod än de tidigare. Dels blev plantornabilligare, dels kunde planteringssäsongen förlängas. Ganskasnart började dock negativa effekter avtäckrotsplanteringarna visa sig i form av dålig stabilitet iplanteringarna. När man undersökte plantorna fann man attmånga hade missbildade rotsystem med stamkrökar ochoutvecklade rötter. Missbildningen kallas allmänt för"rotsnurr", vilket beskriver hur rötterna ser ut. Risken förrotbrott och lutande stammar har beskrivits av flera forskare.Täckrotsplantor användes framför allt i norra och harhittills orsakat skador för i form avstambrott och instabila träd. är det hög tid att omfattningoch ansvar för paperpotplanteringen klargörs.Det andra problemet var användningen av contortatall i skogs-planteringarna. Trots att problemen med contorta är väl kända haranvändningen inte upphört. 1995 planterades medcontorta. orsakar skadesvampen gremmeniella skador i contorta-planteringar. Contorta hör inte hemma i svenskt skogsbruk och bör därförförbjudas.Stöd till röjning och gallringAv de utvärderingar som gjorts kan konstateras att röjnings-och gallringsverksamheten har minskat mycket kraftigt sedanden nya skogsvårdslagen trädde i kraft. Enligtskogsvårdsstyrelsen är röjning en av de viktigastekvalitetsdanande åtgärderna. Det är därför befogat med ensamhällelig stimulans för att få i gång åtgärderna.Vänsterpartiet har därför i årets budget anslagit särskildamedel för detta. Vidare bör arbetsmarknadsmedel kunnakomma i fråga. Stödet borde kunna utformas på liknande sättsom under den treåriga försöksperioden /89-1990/91 iVästerbottens och och utgå tillåterväxtåtgärder i form av röjning och "första-gallring".Fördjupa forskningenKunskapen om den biologiska mångfalden är ojämn. Vissaarter vet vi nästan allt om, vissa arter känner vi ännu inte enstill. Det finns en tradition av att stora, vackra växter och djurär lätta att ta till sig och satsa resurser på: fåglar, orkidéer,rovdjur osv. Det är naturligt och självklart. har vi ivåra marker en mikrofauna som kanske är detviktigaste. Det är fråga om mikroskopiska djur, svampar,bakterier, små insekter, kvalster etc. Ur dessa utvinner viredan i dag ämnen av stor vikt: biologiskabekämpningsmedel, mediciner etc. kommersådana tillgångar att få allt större betydelse i takt med attbiotekniken utvecklas. Kunskapen kring denna mikrovärldmåste öka.Även de ekologiska sambanden och artkunskapen om större arter är tillstor del outforskade. Ett exempel belyser detta. forskare undersökte ettvanligt kalhygge . På hygget stod en gammal aspstubbe.Hygget hade av andra experter bedömts vara ointressant ur naturvårds-hänseende. På denna stubbe fann forskaren flera sällsynta och rödlistadeskalbaggar. dök det t.o.m. upp en utdöd (!) Detta visar på behovet av en mer samlad, förutsättningslösforskning.I andra projekt, där initiativ tagits av enskilda eldsjälar eller frivilligaorganisationer, har visat sig finnas stora naturvårdsvärden som myndigheteroch markägare missat. Detta visar på behovet av en mer samlad och grundligforskning av vad biologiska mångfald består av, var den finns, hurden ska skyddas och hur den påverkas av olika slags mänskliga aktiviteter.Det är ett fattigdomsbevis när skyddet och kunskapen om nationellatillgångar baseras på enskilda individers och frivilliga organisationers slit.Regeringen bör därför ges i uppdrag att undersöka hur medel till forskningkan slussas från MISTRA samt att möjligheten att få anslag från EU börundersökas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommande reservatsbildningar måste ske i regioner därskyddet är bristfälligt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall ändra på instruktionen för statens agerande ibolag så att miljöåtaganden följs,13. att begär att regeringen återkommer med förslag på en fondför finansiering av skyddsvärd mark i enlighet med vad som anförts imotionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att komma till rätta med de brister som finns iskogsvårdslagen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av jordförvärvslagen för att skärpa bostadsplikten,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet att klargöra omfattning och ansvar förpaperpotplanteringen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att contorta inte hör hemma i svenskt skogsbruk och börförbjudas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett särskilt stöd till röjning och gallring,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur medel till forskning kan slussas från MISTRA och attmöjligheten att få anslag från EU bör undersökas.