ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02K607 · 1997-10-06 00:00:00 — Taltidningar är ett mycket viktigt hjälpmedel för personer med sådant handikapp att de inte har möjlighet att läsa de tryckta skrifterna. Människors möjlighet att tillgodogöra sig det tryckta ordet är en av de grundläggande förutsättningarna för att uppnå ett mer jämlikt samhälle. Det statliga stödet till taltidningar är utformat så att taltidningsnämnden endast ger stöd till tidningar av dagspresskaraktär. Dagstidningar och fådagarstidningar som fått presstöd, som exempelvis Broderskap och Hemmets Vän, har beviljats taltidningsstöd. Utestängda från stöd har emellertid de fådagarstidningar varit som av presstödsnämnden nekats presstöd. Detta har drabbat tidningar som Sändaren, , och Sändebudet för att nämna några exempel. Enligt gällande regler söker tidningsföretag stöd för nettokostnaden för taltidningspro- duktionen hos taltidningsnämnden. De som prenumererar på en taltidning betalar samma pris som för den tryckta utgåvan. Samtliga abonnenter måste visa läkarintyg (eller jämställt intyg) på att de har de angivna funktionshindren. prövar alla ansökningar. Begränsningen av stödet till taltidningar till presstödsnämndens kriterium på dagspress bör enligt vår mening inte få vara avgörande. Vi inser emellertid att inte alla tidningar kan anses stödberättigade. Om en gräns skall dras inom gruppen icke-dagspresskaraktär, bör den gränsen dras mellan rent kommersiella tidningar och idéburna, ideologiskt grundade, tidningar. Tidningar som arbetar med speciell bevakning av livsåskådning, religion, kyrka, tro och sociala frågor i samhället bör få tillgång till taltidningsstödet för att de funktionshindrade skall ha tillgång till tidningar med dessa ämnesval. Dessa ämnen behandlas sällan eller aldrig i lokala och regionala dagstidningar. Det övervägande motivet för taltidningsstöd bör vara efterfrågan från synskadade, afatiker och dyslektiker. Taltidningsstöd bör därför beviljas inte bara till dagstidningar utan även till övriga tidningar som efterfrågas. Om en begränsning måste ske, bör den inte drabba tidningar som ges ut på icke-kommersiell grund. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vidgade möjligheter för tidningar att erhålla taltidningsstöd.
mot · GL02K608 · 1997-10-06 00:00:00 — underströk vikten av att värna om mångfalden. Det var därför anmärkningsvärt att regeringen uteslöt kristna fådagarstidningar som och i kulturpropositionen 1996/97, något som också blev riksdagsbeslutet. Skillnaden kom att stå mellan kristna tidningar som är politiskt obundna och dem som var knutna till ett visst politiskt parti som Hemmets vän (kd) eller Broderskap (s). Detta är en orimlig hållning. Det är angeläget att slå vakt om såväl den politiska, religiösa som den ideologiska mångfalden. Den kostnad som är förenad med att låta tidningar som Sändaren och återfå presstödet är marginell, enbart drygt en procent av presstödet, och kan därför lämpligen ske genom en omfördelning inom anslaget. Ett uteblivit presstöd får också negativa effekter för möjligheten att producera taltidningar för t.ex. synskadade. Taltidningsstödet ges till tidningar för att göra dem tillgängliga också på ljudkassett (eller radio) för synskadade, afatiker och dyslektiker. Enligt gällande regler söker tidningsföretag stöd för nettokostnaden hos taltidningsnämnden. De som prenumererar på en taltidning betalar samma pris som för den tryckta utgåvan, utom i de fall hushållet håller sig med både taltidning och tryckt tidning. I de fallen subventioneras det ena abonnemanget kraftigt. Samtliga abonnenter måste visa läkarintyg (eller jämställt intyg) på att de har ett av de angivna funktionshindren. prövar sedan alla ansökningar. är dock taltidningsstödet utformat så att taltidningsnämnden endast ger stöd till tidningar som får presstöd, dvs tidningar av dagspresskaraktär och fådagarstidningar som Hemmets vän (kd) och Broderskap (s). Alla fådagarstidningar som nekats presstöd, som t.ex. Sändaren, , , Katolskt magasin och Sändebudet blir också utan taltidningsstöd. Tidningar som arbetar med speciell bevakning av livsåskådning, religion, kyrka, tro och sociala frågor i samhället bör få tillgång till taltidningsstödet för att även de funktionshindrade ska ha tillgång till tidningar med dessa ämnesval. Dessa ämnesområden bevakas mycket sparsamt, om alls, av lokala och regionala tidningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge även politiskt obundna kristna fådagarstidningar, som och , presstöd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge taltidningsstöd även till kristna tidningar som inte får presstöd. Skånberg (kd)
mot · GL02K609 · 1997-10-06 00:00:00 — Det djupa samarbetet och integrationen mellan de nordiska länderna är något unikt i världshistorien. De flesta nordbor ser det som en självklarhet att man kan röra sig fritt över gränser och arbeta överallt i . Den känsla av samhörighet och förståelse som finns särskilt uttalad mellan de nordiska länderna är också det något unikt. Egentligen är dagens situation inte på något sätt en självklarhet. är trots allt en kontinent som genom historien haft upprepade väpnade konflikter och en djup misstro folk emellan. Den djupa känsla av samhörighet vi känner med våra nordiska grannländer är något som arbetats fram . Det är lätt att glömma bort hur denna känsla mödosamt odlats fram ur askan av krig och misstro. Samhörighet odlas bäst genom möten människor emellan. En förutsättning för hat är anonymitet. Fördomar har sin grund i okunskap. Därför måste känslor som samhörighet och gemenskap vårdas som den sköra planta de är. Kultur och kulturutbyte är kanske det bästa medlet för att öka förståelse och kunskap folk emellan. är TV den i jämförelse största länken för att sprida kultur till människor. är ett av de sämsta länderna i på att visa grannlands-TV. kan se norsk TV. Det är däremot betydligt lättare för norrmän, danskar och finländare att se svensk TV. Därför är det inte heller konstigt att svenskar också har de sämsta kunskaperna i om sina grannländer. Det gäller både språkförståelse och samhällsförhållanden. Införandet av en fri och konkurrensutsatt TV-mediemarknad har haft mycket gott med sig. Det är emellertid viktigt att staten inte tvekar att använda lagstiftningen för att tillgodose varje svensk TV-tittares rätt till fullständig valfrihet. beskärs denna, inte minst p g a kabel-TV-bolagens snäva programutbud. I en nyligen slutrapporterad utredning i kabelnät SOU 1997:68 föreslås att kabel-TV-bolagen ska åläggas att leverera dansk och norsk public service-TV till svenska abonnenter. Det är ett intressant, men inte fullständigt, förslag. Det vore rimligt att staten också fokuserar på sina egna ansvarsområden inom distribution. En majoritet av TV-tittarna är fortfarande hänvisade till enbart marksända kanaler. Där erbjuds inte heller nordiska program. Och i en förväntad framtida utbyggnad av digitala TV-sändningar är det av vikt att nordisk public service får en given plats. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillförsäkra svenska hushåll rätten att ha tillgång till nordisk public service-TV.
mot · GL02K611 · 1997-10-06 00:00:00 — En målsättning för presstödet har angetts vara att det skall verka för att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden i syfte att främja en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Trots ett omfattande stöd med stora kostnader för skattebetalarna har ett stort antal tidningar tvingats till nedläggning. Detta torde bero på att presstödspengarna inte har använts ändamålsenligt, dvs. till att minska beroendet av statliga bidrag eller till seriösa rationaliseringsåtgärder. Bristerna i det nuvarande systemet för presstöd uppenbaras tydligt i årets budgetproposition. Regeringen skriver att många tidningar med driftsstöd har drabbats av minskade upplagor med svåra ekonomiska problem som följd. Som regeringen själv framhåller leder mindre upplagor till en minskning av driftsstödet, vilket i sin tur ytterligare försvårar den ekonomiska situationen för redan nedläggningshotade tidningar. I syfte att förbättra driftstödstidningarnas ekonomi föreslår regeringen i tilläggsbudgeten till budgetproposition att ett tillfälligt driftsstöd på införs och fördelas . Några nya pengar anslås dessbättre inte utan åtgärden för de särskilt drabbade tidningarna ryms enligt regeringens bedömning inom 1997 års anslagsram, som således förblir oförändrad. Enligt vår mening grundas regeringens förslag till åtgärd på en felaktig föreställning om vad presstödet kan åstadkomma för mångfalden, det fria ordet och den fria opinionsbildningen. gjorda erfarenheter visar att presstödspengarna till stor del använts för att täcka tidningarnas löpande utgifter. Stödet har sålunda inte kommit att användas till nödvändiga rationaliseringsåtgärder. Dessutom har ett stort antal tidningar lagts ned trots att presstöd har utgått. Mot denna bakgrund framstår behovet av en reformering och avveckling av presstödet som uppenbart. Moderata samlingspartiet har upprepade gånger föreslagit ett gradvis avskaffande av presstödet. Detta bör ske i två etapper. För bör en nedskärning ske av regeringens föreslagna med , och det resterande beloppet bör lyftas bort ur budgeten . Avvecklingen av presstödet underlättas av att vi i en annan motion föreslår en förändring av reklamskatten och att en neutral tidningsmoms på införs. kommer då inte längre att ha någon uppgift att fylla och kan avvecklas . De resterande uppgifterna, såsom bevakning av lån från , kan till dess att denna verksamhet helt har avvecklats handläggas av Kammarkollegiet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att presstödet avvecklas helt fr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar anslå för utgiftsområde 1, anslag E 2 Presstödet 1998, i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att avvecklas fr.o.m. och att bevakningsuppgifter avseende ännu återstående lån m.m. övertas av Kammarkollegiet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02K612 · 1997-10-06 00:00:00 — Minskat stöd till politiska partier De politiska partierna har en stor och viktig uppgift att fylla i en demokrati. Avgörande för väljarkårens förtroende för politiska partier är att partierna kan leva upp till väljarnas förväntningar och att de har hela sin lojalitet hos den valmanskår som röstat fram partierna. Detta förutsätter att partierna förmår hålla sig oberoende gentemot alla särintressen. I annat fall finns risk för att särintressen indirekt tar över och styr det politiska skeendet i vårt land i stället för partierna själva, vilket ytterst kan drabba förtroendet för demokratin som sådan. Inte heller bör partierna vara beroende av stöd från den offentliga sektorn. ansträngda ekonomi ställer dessutom krav på återhållsamhet med de offentliga utgifterna. Detta gäller i princip alla områden och således även stödet till de politiska partierna. Moderata samlingspartiet har under en följd av år krävt att partistödet skall minskas och reformeras. Av det skälet avvisade vi med bestämdhet regeringens förslag att öka partistödet med för . budgetproposition håller regeringen fast vid den högre anslagsnivån. Mot bakgrund av vad som anförts ovan håller vi fast vid vårt framförda krav på att stödet bör reduceras. Moderata samlingspartiet föreslår således en minskning av partistödet till en tredjedel av det nuvarande , vilket innebär en årlig besparing på , 1999 och . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anslå till utgiftsområde 1 anslag C 4 Stöd till politiska partier 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02K614 · 1997-10-06 00:00:00 — Presstödet skall enligt regeringens förslag uppgå till och omfattar dels ett oförändrat driftstöd, dels ett nytt tillfälligt driftstöd. Enligt vår uppfattning finns det skäl att se över principerna för presstödet som är uppdelat enligt följande kategorier: högfrekvent storstadstidning (67 nr/vecka) högfrekvent dagstidning (67 nr/vecka) medelfrekvent dagstidning (35 nr/vecka) lågfrekvent dagstidning (12 nr/vecka) Uppdelningen enligt ovanstående kategorier ger ett relativt sett mycket stort stöd till de högfrekventa storstadstidningarna, vilket möjligen kan vara rimligt med tanke på dem som har en stor spridning över hela landet, vilket medför dryga distributionskostnader. Det finns emellertid anledning att överväga kategoriindelningen på övriga tidningar. Med nuvarande regelverk förutsätts att storstadstidningar med riksspridning enbart är högfrekventa, trots att det i verkligheten även finns medel- och lågfrekventa tidningar som har riksspridning. Mot bakgrund av att en viktig och dryg utgift för riksspridda tidningar är distributionskostnaden, finns det anledning att införa ytterligare två kategorier för att komma tillrätta med problematiken med orimligt höga distributionskostnader för riksspridda tidningar. Beteckningen på storstadstidning kan då ändras till den rimligare beteckningen riksspridd tidning eller rikstidning. De två nya kategorierna skulle då kunna betecknas med: Bakgrunden till förslaget är att det nuvarande systemet skapar kraftiga orättvisor mellan olika tidningar av delvis likartad karaktär. Ett exempel: med en upplaga på 29 600 exemplar enligt TS föreslås få ca , dvs motsvarande /prenumerant (motsvarande siffra för t ex tidningen inklusive Arbetet Väst är 1 158). Skånska Dagbladets spridningsområde är i princip . För den kristna rikstidningen med en TS-upplaga på 17 200 exemplar (1996) som föreslås få ca blir summan motsvarande /prenumerant, dvs en väsentligt lägre summa trots att Dagen i verklig mening är spridd över hela landet. Dagen har prenumeranter i 284 av landets 287 kommuner (saknas endast i , och kommuner enligt TS-redovisningen). Med ett stöd motsvarande det som erhåller skulle stödet till Dagen uppgå till , vilket i princip motsvarar Dagens distributionskostnader. Det finns flera exempel på riksspridda tidningar, där distributionskostnaderna är orimligt höga sett i relation till tidningarnas totala kostnader. Vårt förslag är att genom en förändrad kategoriindelning åstadkomma en större rättvisa mellan olika tidningar och en större mångfald och konkurrens mellan tidningar över hela landet, inte minst i regioner där det f n bara finns en regional dagstidning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av kategoriindelningen av riksspridda dagstidningar i syfte att uppnå en större rättvisa i bidragsgivningen till dessa.
mot · GL02K615 · 1997-10-06 00:00:00 — Informativa program har sänts över Radio Solsta i under benämningen Kunskapsradion. Materialet till sändningarna hämtar stationen från offentliga föredrag och debatter av skilda slag. Man och sänder bland annat högskolans öppna föreläsningar; och även föredrag och debatter från andra lokaler i staden som t ex . För den som inte har haft tillfälle att lyssna till programmen lånar Kunskapsradion ut programmen gratis för att alla ska ha möjlighet att lyssna. Innehållet är alltid av hög klass och presenterat av framstående föreläsare som uppskattar att deras föredrag bandas och sänds över närradiosändaren FM92,2. Mycket av innehållet handlar om hälso- och sjukvård men även föredrag som politiker håller bandas och sänds. Därför ger både och Folkhälsan bidrag till verksamheten. Sändningarna uppskattas av allmänheten. Målet är att övriga närradiosändare i skulle ha möjlighet att sända programmen över sina egna sändare men nuvarande lagstiftning tillåter inte detta. Det är förbjudet att sända centralt producerat material. I förarbetet till lagen kan man knappast ha tänkt att material med informativt innehåll, hämtat från en ort som , skulle vara förbjudet att sända över , , , och särskilt som endast en av dessa närradiostationer har någon programverksamhet som Kunskapsradions program sänds, kl 10.0014.00. När nu Lokalradion ska utredas på nytt borde man också se över Lokal- och närradioutredningens förslag när det gäller centralt producerat material. I när program som C-span diskuteras allt mer framstår denna begränsning när det gäller närradion som alltmer otidsenlig. Vi menar att en försöksverksamhet där närradiostationerna i ges möjlighet att sända Kunskapsradions program över samtliga närradiostationer ska inledas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med regionala närradiosändningar i under beteckningen Kunskapsradion.
mot · GL02K617 · 1997-10-06 00:00:00 — Synskadades tillgänglighet till dagstidningar Tidningsmarknaden är ställd under hård press. Flera tidningar hotas av nedläggning, vilket är ett hot mot mångfalden. Enligt budgetpropositionen kommer därför ett tillfälligt driftsstöd att utgå för dagspressen. Vad som dock inte framgår är hur mångfalden för de synskadade skall säkras och genomföras. kan den synskadade enbart abonnera på en rikstäckande dagstidning. Det är orimligt att ha olika målsättningar för medborgare på grund av deras handikapp. Mångfald är lika viktig för alla tidningsabonnenter, oberoende av handikapp. Vi kan således inte vara till freds med att de flesta synskadade kan abonnera på en dagstidning, när vi ser det som ett hot mot mångfalden när flera tidningar riskerar nedläggning. Målsättningen måste därför vara att även synskadade abonnenter skall ha tillgång till hela dagspressen. Detta kan göras på olika sätt dels genom att bygga ut taltidningarna till att omfatta flera dagstidningar, dels genom insatser så att fler synskadade får möjlighet att använda det nya hjälpmedlet datorn, i hemmet. Den nya tekniken ger en unik möjlighet för tillgänglighet även för grupper som normalt inte kan läsa en tryckt skrift. Med hjälp av datorer som hjälpmedel kan även en synskadad ta del av de dagstidningar som finns tillgängliga på Internet. Mångfald och tillgänglighet är en rättighet för alla och regeringen bör därför återkomma med förslag till på hur detta skall kunna genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring vad gäller dagspressens utformning och tillgänglighet för synskadade.
mot · GL02K618 · 1997-10-06 00:00:00 — Som ett led i att stabilisera svensk ekonomi sänktes partistödet fr o m . Sänkningen var en följd av en överenskommelse mellan den borgerliga regeringen och Socialdemokraterna under krisförhandlingarna . Därefter har partistödet sänkts ytterligare en gång fr o m . I förra budgetpropositionen föreslog regeringen en höjning av partistödet fr o m med eller en nivå över den nivå stödet hade före de båda sänkningarna. liberalerna motsatte sig höjningen av partistödet men biföll förslaget. Regeringen föreslår nu att höjningen skall ligga fast även . Sänkningen av partistödet var ett viktigt symboliskt beslut. Det gav eftertryck åt behovet att sanera statsbudgeten och sänka utgifter. vidtas en rad åtgärder både i kommuner och landsting och hos staten som på många håll uppfattas som mycket drastiska. Att vidta en full återställning av partistödet förefaller mindre övertänkt och klokt. Vi anser alltjämt att tiden ännu inte är mogen för att återställa partistödet till sin gamla nivå. liberalerna yrkar därför avslag på förslaget om en höjning av partistödet med . Med hänvisning till det anförda hemställs att till C 4 Stöd till politiska partier utgiftsområde 1 för anvisar mindre än vad regeringen föreslagit eller således .
mot · GL02K701 · 1997-10-06 00:00:00 — är med i EU. I andra EU-länder används EU-flaggan allmänt som en viktig symbol för den europeiska samhörigheten. I är sådant sällsynt. borde vara en föregångare när det gäller förankringen av EU-medlemskapet. Därför bör även EU-flaggan finnas hissad i anslutning till , gärna på plats som talmannen bestämmer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om EU-flaggning vid .
mot · GL02K704 · 1997-10-06 00:00:00 — Som jag i en tidigare motion påpekat saknar ett adekvat belöningsväsende. Sedan ett tjugotal år tillbaka är ordensväsendet avskaffat för svenska medborgare. Det ansågs i som omodernt och inte passande i en demokratisk stat. I stället för det anrika ordensväsendet delar vi i stället ut medaljer. Det är dels medaljer där regeringen bestämmer vilka som skall få dem, dels sådana som monarken beslutar om. Detta visar att behovet och önskemålet att till förtjänta medborgare visa sin uppskattning finns kvar i allra högsta grad. I stället för att avskaffandet av ordensväsendet skulle visa att vi var moderna och framsynta har verkligheten visat att vi avviker negativt från vår omvärld där strömningen gått åt motsatt håll. Inom EU är det bara som saknar ett ordensväsende. Till och med i nybildade republiker som har man ett väl fungerande ordenssystem. Även i de stater i och som frigjort sig från kommunismen har i snabb takt ett trovärdigt belöningssystem på gamla traditioners grund införts. Enbart instiftade bl.a. fem ordnar, tre och två. införde fem gamla ordnar och en ny, och återuppväcktes en, Tre stjärnors orden, från mellankrigstiden. Allt talar för att vi bör använda de förnäma ordnar vi har i vårt land i form av Serafimerorden och samt de två avskaffade ordnarna, och Svärdsorden. Enligt svenska regler får svenska ordnar endast förlänas utländska medborgare. Detta är en högst märklig ordning. Varför skall inte svenska medborgare kunna bära de egna svenska ordnarna? Något ordentligt svar på detta har aldrig givits. I sammanhanget är det värt att notera att representanter för vårt land ibland möts av misstänksamhet i internationella sammanhang. För andra länder är det naturligt att man dekorerar tjänstemän med ordnar för goda insatser för det egna landet. Men de svenska representanterna kommer utan nationella utmärkelser eller ordnar vid t.ex. banketter och mottagningar, vilket lätt tolkas som att skickar mindre kvalificerad personal. Ett missförstånd som är lätt att lösa. Det är därför hög tid att ändra de nuvarande bestämmelserna och ge svenska medborgare rätt att erhålla de kungliga ordnarna på samma premisser som gäller för kungahuset och alla för tusentals utländska medborgare som redan har rätt att bära svenska ordnar. Det går inte att hävda att ordensväsendet är förlegat eller ojämlikt. Vi måste, liksom resten av världen, kunna visa våra egna medborgare uppskattning genom att ge dem möjlighet att få en kunglig orden! Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att återinföra rätten för svenska medborgare att erhålla de svenska kungliga ordnarna i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om att återinföra Vasa- respektive Svärdsorden i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02K705 · 1997-10-06 00:00:00 — I lag (1982:269) om flagga står det Flaggan får inte i vidare mån än som följer av första och andra styckena förses med märken, bokstäver eller andra tecken. Inskränkningarna gäller statschefens och försvarsmaktens användning av flaggan och gäller inte allmänheten. Det finns många exempel på att efterlevnaden av den citerade regeln har minskat och att respekten för den svenska flaggan inte är så stor som man kunde önska sig. Alltför ofta förses den svenska flaggan med markeringar och märken av olika slag. För att bevara respekten för flaggan som nationalsymbol är det viktigt att sådana övertramp kan beivras. Om detta inte är möjligt med den nuvarande lagtexten som grund är det skyldighet att se till att lagen ändras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i flagglagen i enlighet med vad som anförts i motionen.