mot · GL02U632 · 1997-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1997/98:U632av m.fl. (fp) Sedan jrnridn lyftes har demokratin ftt kat fotfste runtom i vrlden. Allt fler nationer, inte bara i steuropa utanocks i , och , har vergtt tillflerpartisystem med fria val. Som en av de starkastefresprkarna fr demokrati och internationellt samarbete serFolkpartiet liberalerna mycket positivt p denna utveckling.Tyvrr finns det undantag frn denna trend. I ett ftal lndereller omrden har utvecklingen oavsett utgngslget dockgtt t fel hll. Ett sdant kan vara den forna brittiskakronkolonin , som "terlmnades" tillFolkrepubliken , utan att invnarna iHongkong tillfrgats i vederbrlig demokratisk ordning.HongkongHur framver kommer att behandlaHongkong och dess innevnare r omjligt att frutse.Folkrepubliken har i den gemensammaverenskommelsen med frn 1984 lovatHongkong en hg grad av sjlvstndighet och att omrdetskall f behlla sitt marknadsekonomiska system. Hongkongskall styras av invnare inom vad som harkommit att kallas "ett land, tv system".Men har frndrats mycket . Hongkong-bornasdemokratiska rttigheter har strkts och det som blivit en delav skiljer sig markant frn fastlandet. Fre "terlmnandet"upphvde och dess lokale administratr Tung samtligademokratiska reformer som genomfrts i . Ledandefretrdare fr demokratiska krafter med det demokratiskapartiets ledare har drfr vgrat att ing i den av . Opinionsunderskningar visade attendast av invnarna stdde "terlmnandet" i frvg.Om det nu inte gr att frena tv s olika system och traditioner inom ettoch samma land, vad kommer d att tvingas frndras? Eftersom denkinesiska regeringen har gtt hrt fram mot regimkritiker p fastlandet r detinte osannolikt att ocks oppositionen i kan komma att tystas ellerdrivas ur landet. I takt med att verlmnandet nrmade sig kade graden avsjlvcensur i Hongkongmedierna. Dremot synes nnu ingen ytterligareskrpning ha gt rum drefter. De aviserade parlamentsvalen i Hongkongvren , och p vilka grunder de kan genomfras, fr avgrandebetydelse fr hur experimentet "ett land, tv system" kan lyckas. Nr nuTaiwan visar att en blomstrande demokrati r ett fungerande alternativ fr ettkinesiskt samhlle kan nnu fler av argument mot verklig demokratikomma att falla.Samtidigt avvisar allt std fr landets oliktnkandesom inblandning i dess inre angelgenheter. Risken finns att internationelltstd kan ytterligare frsvra situationen fr fresprkare av demokrati ochmnskliga fri- och rttigheter. De kinesiska myndigheterna kan vilja statueraexempel, om inte annat s fr att visa omvrlden vem som bestmmerutvecklingen i landet. Bristen p konsekvens och uthllighet i omvrldens kritik av Beijingsfortsatta och omfattande vergrepp p mnskliga rttigheter urholkar tro-vrdigheten. Mnniskorttsaktivister och demokratifrkmpar frfljs ochdms alltjmt till lngvariga och nedbrytande frihetsbervanden. Fallet WeiJingsheng r bara det mest vlbekanta och upprrande. Hans de visar attledningen i inte uppfattar omvrldens engagemang fr mnskligarttigheter i som srskilt vertygande.Ett std till demokratisk utveckling i inklusiveHongkong mste drfr utformas inom ramen fr en konsekvent, samman-hllen och uthllig strategi. Ett frn svenskt hll tydligt och generellt stdfrdemokratiska strvanden i varje icke-demokratiskt land r svrare att bemtafr ledningen i . Ett sdant std br utformas s att mjlighet finns attge asyl till politiska aktivister som frfljs i . frinte stdet fr demokratifresprkare upphra. Det msteklargras att och vriga vstlnder ser mycket negativt pinskrnkningarna i de demokratiska friheter som hade uppntts.Folkrepubliken visar ofta att demokrati fljer p ekonomisktillvxt. Exemplet under och hansefterfljares ledning visar emellertid att det inte r en regelutan undantag. ligger dessutom ocks iSydostasien och har en stark kinesisk prgel p sinsamhllsbild, men r genom sin stadsstatsform ocks ettundantag i andra bemrkelser.Det bsta sttet att stdja en demokratisk utveckling och pskyndaFolkrepubliken utveckling till en modern demokratisk rttsstat tordend vara att stdja dess ekonomiska utveckling. Den ekonomiska tillvxtenhar varit stark sedan reformer i brjan av 80-talet. Under1980-85 vxte ekonomin i snitt per r, under 1985-90 medknappt och 1990-95 med rligen . Dock r FolkrepublikenKinas BNP per capita nnu blygsam. I jmfrelse med det demokratiskaTaiwan r skillnaden stor. BNP per capita fr uppgick till medan endast ndde $ 687. BNP percapita r i sin tur nra dubbelt s stor som Taiwans.Det kommer slunda att ta lng tid fr att n Taiwansoch nuvarande ekonomiska vlstnd. Att tillvxten frnrvarande r hg r heller ingen garanti fr att utvecklingen fortstter.Befolkningsutvecklingen och den ekonomiska tillvxten utstter detkinesiska fastlandet fr allt allvarligare ekologiska pfrestningar, som snartkan visa sig klart tillvxthmmande. De okontrollerade utslppen frn fossilfrbrnning och de gigantiska dammprojekten lngs r klartorovckande.Den vxande ekonomin behver fri och rik tillgng p kapital fr inve-steringar. Investeringar frn och har hr spelat en domi-nerande roll. Fr nrvarande har endast en privat bank ochinga effektiva kapitalmarknader. Uppdraget att finansiera investerings-behovet vilar sledes p de statliga bankerna och gr nio tiondelar avalla bankln till offentliga fretag. D mnga av dessa fretag gr medfrlust eller har problem med dlig lnsamhet kommer en stor andel avkrediterna aldrig att kunna betalas igen. Sammanlagt uppskattas de dligalnen uppg till ver av BNP. Fr att skerstlla en framgngsrikutveckling mste den kommunistiska ledningen drutver balanseraregionernas konkurrerande krav, centralisera och kontrollera skattesystemetsamt stda upp oredan bland de statliga fretagen utan att det skapas en nstrre arm av medellsa arbetare.En stagnation i den ekonomiska utvecklingen r sledes lngt ifrnosannolik och skulle f svra konsekvenser fr det inhemska nringslivet. Eneffektiv allokering av de knappa resurserna frsvras ytterligare av att deninhemska marknaden r fragmenterad i mnga delmarknader genom storaavstnd och dliga kommunikationer. Statsapparaten r inte heller anpassadfr att administrera och utveckla en modern ekonomi med de krav en sdanstller p fungerande lagar och regelverk etc. Hindren fr fortsatt tillvxt rslunda tskilliga. Sannolikt kommer de flesta att vervinnas men denkinesiska ekonomin r i mnga avseenden knsligare fr strningar n vad enfrsta anblick kan ge vid handen.Den senaste tidens ekonomiska utveckling har dessutom lett till betydandeoch vxande regionala vlfrdsklyftor vilket i sin tur lett till att storabefolkningsmassor har lmnat landsbygden och begett sig till stderna fr attska arbete. Ledningen i r medveten om vilken potentiell fara dessafolkmassor representerar. Den har inte glmt hur det kinesiskakommunistpartiet kom till makten. Hndelserna p iBeijing visar att den politiska ledningen har svrt att hanterafolkligt missnje, som kan befaras kunna sprida sig.I september 1997 hll det kinesiska sin 15:e parti-kongress, dr partichefen befste sin stllning som Folk-republikens ledare efter dd i brjan av ret. Nr nukommunismen i stort endast gr att terfinna i partinamnet frefaller denkinesiska ledningen behva ett nytt kitt fr att hlla samman landet. Fr attkunna rttfrdiga partiets fortsatta maktinnehav, vnda folkets blickar tandra hll och ha ngot att skylla p har kommunism mer och mer ersattsmed nationalism.Kineserna r ett stolt folk med en 5000-rig historia. Inte utan rtt betraktarde sig sjlva som vrldens ledande kulturfolk och r stolta ver sinatraditioner. Det rder stor misstnksamhet gentemot grannlndernasintentioner. varnar stndigt fr att p nytt skall utvecklas tillenmilitr stormakt som med hot och krav driver igenom sin vilja i regionen. Avdetta skl torde i praktiken acceptera nrvaro,som man noggrant fljer eventuella frndringar i den amerikansk-japanska frsvarsalliansen. Upplevs den egna situationen som hotad kommerman att svara med ytterligare militra satsningar. Det r drfr viktigt attvarje frndring i svl , som EU:s politik i regionen ochgentemot tydligt motiveras och frklaras s attledningen i inte missfrstr och feltolkar densamma.Folkrepubliken och omvrldenFokus i den globala skerhetspolitiska utvecklingen frflyttasalltmer till Asien-Stilla . hr med sin geografiska belgenhet, sina verkliga ellerbefarade ambitioner och sitt agerande en central roll ipraktiskt taget varje delproblem i omrdet. De kinesiskaledarnas oro efter upplsning och deamerikanska militra framgngarna i kriget med harvertygat dem om behovet av en snabb modernisering av denkinesiska frsvarsmakten. Till detta kommer en allt merptaglig utbyggnad av de hgsjstyrkorna. Ikombination med den utprglade slutenheten i det kinesiskapolitiska systemet accentuerar detta den stora oskerhet somlnderna i nromrde upplever.Frutom att hantera de interna problemen och lsa upp hindren fr fortsattekonomisk tillvxt har den kinesiska regeringen sledes ett antal frgor avhuvudsakligen utrikespolitisk karaktr att hantera och lsa. P deninternationella scenen mste man lyckas med ett mjukt vertagande avHongkong och bli en full medlem i vrldshandelsordningen (WTO), frvilket man fortfarande r dligt frberedd. Man mste vertyga , Japanoch sina grannar om att man inte r inriktad p expansion somlocket hlls nere p de nationalistiska strvandena inom de egna grnserna.Och man mste hantera p ett stt som inte oroar omvrlden och somfr landets befolkning att inte verge tanken p att en terfrening r attfredra.Folkrepubliken har 14 landgrnser varav tminstone fyra - ,, och - delvis r omstridda. Inkluderas kraventill sjss - frmst i Sydkinesiska sjn - har fastlands-Kina territoriellakonflikter med 20-talet andra stater. Under detta sekel har varit ikonflikt med sju av dessa: , , , , ,och USA.Taiwan synes utgra den mest explosiva oroshrden. I FolkrepublikenKina r enigheten stor om att skall terfrenas med fastlandet.Det torde i hg grad sammanhnga med strvan att terstlla de nationellaofrrtter som man i anser sig ha utsatts fr frn omvrldens sida detsenaste rhundradet. Skulle frklara sig formellt sjlvstndigt, rsannolikheten stor att ledningen i av inrikespolitiska skl kanske inteser ngot alternativ till att svara med militra medel. Detta riskerar i sin turatt destabilisera hela regionen. Missilkrisen gav signalenatt inte sjlvklart skulle avst frn att ingripa i ett sdant lge. Omledningen i beslutar sig fr att blockera n genom att stngatransportlederna runt om och till fr det allvarliga konsekvenser bl afr vars oljeimport anlnder via dessa rutter.All kinesisk maktpolitik mot mste frdmas klart och entydigt.Oavsett om vunnit internationellt erknnande r det i strid medfolkrtt och ett hot mot den internationella skerheten i mening.Medborgarna p avgr sjlva om de vill bli en del av Folkrepublikeneller fortstta leva sitt eget liv. P motsvarande stt kan heller tilltas stlla, och n mindre med militra medel sjlvsvldigtfrverkliga, olsta territoriella krav i Sydkinesiska sjn.I framfrallt och Xinjiang i vstra reses krav p sjlv-bestmmande. Problemet fr regionernas ursprungsbefolkning r att detkinesiska inslaget kar. Drmed frsmras lngsamt frut-sttningarna fr sjlvstndighet. br uppmuntras att ge regionernalngtgende sjlvbestmmande, upprtthlla respekt fr mnskliga rttighetersamt skapa frutsttningar fr att vrda och utveckla kulturella srdrag utanatt riskera hot eller frfljelser.TaiwanFolkrepubliken ansprk p att fretrda ett och helaKina har i frhllandet till mest lovande demokratiTaiwan tagit sig ytterst arroganta och aggressiva uttryck. Denmilitra uppladdningen i havsomrdet mellan fastlandet ochTaiwan infr presidentvalen saknar motstyckeinternationellt. Omvrldens beslut i samband med attFolkrepubliken vertog plats i FN:s skerhetsrduppfattas av som ett erknnande av att regimen drftt vrldssamfundets godknnande till att vara den legitimafretrdaren fr ett och ett enda Kina.Nr omvrlden genom generalfrsamlingens resolution bytte utRepubliken () mot som stndig medlem iFN:s skerhetsrd, var det ett naturligt uttryck fr vilka vrldens stormakter,dessutom krnvapeninnehavare, faktiskt var och r. Att stlldesutanfr FN:s medlemsskara berodde dremot p att varken ellerTaipei kunde acceptera mer n en fretrdare fr i FN:s medlemskrets.Detta accepterades av ett realpolitiskt vrldssamfund. Historien visardremot med svl som , att ngon entydig enstatsdoktrininte finns internationellt etablerad. Till historien hr naturligtvis ocks attvarken regeringen i eller den i hade ngondemokratisk legitimitet.Idag r lget ett helt annat. r det mest gldjande exemplet p attdemokrati inte r ett vsterlndskt pfund utan ngot, som har universellgiltighet fr mnniskor runt om i vrlden. Allt tal om "asiatiska vrden" nrdet gller krav p demokrati och mnskliga rttigheter i Ost- och Sydostasienhar p avsljats. Det r bara ofrbtterliga politiska ledares rdsla frett ppet och demokratiskt samhlle. De allmnna val som hlls i mars 1996i r ett mnsterexempel fr mnga hel- eller halvdiktaturer. Idet avseendet borde inte EU och dess medlemsstater behva hymla. Tvrtombr exemplet lyftas fram och p alla stt stdjas och uppmuntras oavsett hurmycket regimen i uttrycker sina hot.Frgan om mnniskor av kinesiskt ursprung nskar leva i en eller flerastatsbildningar kan bara avgras av dessa mnniskor i fria och demokratiskaformer. ven om principen om "ett " lever vidare, kan den aldrig medngon automatik ge regimen i ngot slags ensamfretrdarrtt. Detsaknar den varje demokratisk legitimitet fr. Om och nr folken i och iTaiwan nskar terfrenas kan det endast ske genom att de bda folken i friaoch demokratiska former tar stllning fr detta. P den punkten mstevrldssamfundet ocks vara entydigt.FN skall best av fretrdare fr vrldens alla stater. Tyvrr tvingas viacceptera att alla stater inte r demokratiska och att deras fretrdare drfrinte alltid har demokratisk legitimitet. Det kan emellertid inte vara accepta-belt att en stabil statsbildning med demokratiskt styre och legitimitet stllsutanfr vrldssamfundet. hr hemma ocks i FN:s gemenskap omlandet nskar ska medlemskap. Exemplen p hur man redan under kallakriget kunde hantera tv och tv visar att det inte kan finnasngra formella hinder fr fulla deltagande i folkgemenskapensinstitutioner. Enda hindret r veto. Det br vi inte medverka till attdlja.Inom ramen fr den gemensamma utrikes- och skerhetspolitiken inom EUbr verka fr att det demokratiska ges plats i FN vid sidan avFolkrepubliken till dess att folken i och p i demokratiskaval kan ta stllning till sin eventuella gemensamma framtid. S sent som vidgeneralfrsamlingens ppnande vcktes ter frgan av ettantal medlemsstater att lta utreda representation i FN. Frgan fllsom vanligt p veto. br i fortsttningen aktivt stdja dettafrslag. Det avser ocks frgan om representation i olika under-organ, vars medlemskr inte endast bestr av erknda statsbildningar.Sverige br p olika stt utveckla sin frbindelser med . Taiwansrepresentationskontor i br ges diplomatisk skattefrihet. Densvenska representationen i br frstrkas. br inom EUmedverka till att EU upprttar ett informationskontor i hantera ?USA och EU-lnderna har - ven sinsemellan - visat upp ennrmast fullstndig provkarta p inkonsekvens, motstridighetoch konkurrens i frhllande till den snabbt vxandemarknaden i vrldens folkrikaste stat. br drfrinom ramen fr EU:s gemensamma utrikes- ochskerhetspolitik verka fr en samlad och effektiv politik fratt frmja demokrati och mnskliga rttigheter iFolkrepubliken . Det br dessutom ske i samarbete medUSA och andra ledande demokratiska stater.Vid val mellan kontroll/isolering och samarbete finns det slunda fleraskl som talar emot att isolera . Bttre r i s fall attstdja den ekonomiska utvecklingen. Vstlnderna br koncentrera sig p atthjlpa landet att hantera och om mjligt lsa sina gigantiska miljproblem.Dels fr dess egen skull och dels fr att dess vxande miljproblem ockskan ge allvarliga konsekvenser fr den globala miljn. Infr 1997 rsuppfljningsmte till om den globala miljn visadeWorldwatch Institute i sin "State of the World 1997" att FolkrepublikenKinas snabbt vxande ekonomi r central nr det gller utslpp som hotar detglobala klimatet.Om ledningen i isoleras/isolerar sig kan den nuvarande regeringensnabbt komma att ersttas med en lngt mer aggressiv och nationalistisk,inriktad p att t ex till varje pris terupprtta Storkina med som ensjlvklar del. ven om detta inte sker har frutsttningar fr attdestabilisera regionen vilket t.ex. skulle kunna leda till krig p den koreanskahalvn. r inte opverkbar. kat samarbete msteemellertid knytas till ovillkorliga krav p demokratisk utveckling och respektfr mnskliga rttigheter samt folkrttsliga regler fr fredlig samlevnad. Hrgav statsminister prov p ett osedvanligt omdmeslstupptrdande med sina uppskattande uttalanden om landets politiska stabiliteti samband med sitt besk i hsten 1996.Klara besked, tillsammans med mortter fr dess regering att arbeta emot,som till exempel medlemskap i , kan skapa frutsttningar frutveckling svl ekonomiskt som i mer demokratisk riktning. Det r ytterstangelget svl fr som fr resten av vrldssamfundetmed ett medlemskap i . mste emellertid uppfyllade grundlggande medlemsvillkoren p samma stt som gller fr andrastater.Folkrepubliken har mycket att frlora p en konfrontation med vst.Vst br utnyttja detta och stlla krav p att dess ledning behandlaroliktnkande och minoriteter vl och f den att inse att allteftersom manliberaliserar landet desto strre blir de utlndska investeringarna, desto merkar handeln och drigenom tillvxten. Ett uppbundet av internationellaregler och avtal ger en bttre garanti fr gott beteende n ett bakbundetintrngt . Detta ligger ocks i eget intresse. Ju mernormalt landet blir desto mer kar mjligheten att kunna vertyga invnarnap om dess fredliga avsikter. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om den fortsatta utvecklingen mot demokrati i ,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om en konsekvent, sammanhllen och uthllig strategi fr std tilldemokratisk utveckling och respekt fr mnskliga rttigheter iFolkrepubliken ,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att klart och tydligt frdma all kinesisk maktpolitik mot ,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om situationen i och i Xinjiang,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att inom ramen fr EU:s gemensamma utrikes- ochskerhetspolitik verka fr att frgan om representation i FN utredsinom FN,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om representation i ,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om skattefrihet fr representationskontor i ,8. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att frstrka den svenska representationen i ,9. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att verka fr att EU upprttar ett informationskontor i ,10. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om medlemskap i .