ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Kr243 · 1997-10-06 00:00:00 — Större tillgänglighet till TV för hörselskadade av befolkning har någon form av hörselnedsättning. Tillgängligheten till TV-programmen skulle avsevärt förbättras för var tionde svensk om visade större hänsyn till hörselskadade tittare. Att kunna ta del av samhällsdebatter och nyhetsprogram är en demokratisk rättighet. Att inte kunna ta del av hela TV-utbudet innebär att människor med nämnda handikapp fjärmas från svensk kultur, då en stor del av kulturlivet förmedlas via TV. Trots att textning av program har ökat i är det av de svenskproducerade programmen som är textade. Dessutom textas inga regionala program trots att även omfattar dessa. Hörselskadade tittare bör, i likhet med andra licensbetalare, kunna tillgodogöra sig och ta del av TV-programmen utan att störas av de alltmer förekommande ljudillustrerade intervjuerna och samtalen. Varje ljud som är blandat med talet gör att stora grupper av tittare inte uppfattar det sagda. Det är med andra ord önskvärt att så långt som möjligt undvika att tala ovanpå musik eller andra bakgrundsljud. En bra ljudkvalitet är bra för oss alla men särskilt viktig för hörselskadade. En förutsättning för att uppnå bra ljudkvalitet i TV är en ökad kunskap och medvetenhet hos producenter och programledare om hur bakgrundsljud försvårar möjligheten för hörselskadade att följa med i programmen. Den nya digitala TV-tekniken som är på väg kan förmodligen lösa problemen med störande bakgrundsljud. Med den nya tekniken finns det större möjligheter att kunna styra vad man vill se och höra, genom att t.ex. välja en kanal utan bakgrundsljud eller en med textade program eller med teckenspråk. Denna utveckling kan därför öppna nya möjligheter för hörselskadade att få tillgång till alla TV-program. Det är sammanfattningsvis tre punkter som särskilt bör beaktas för att förbättra hörselskadades tillgänglighet till TV: att program eller programinslag där talet kan vara svårt att uppfatta kompletteras med text-TV-textning, att digital-TV:s möjligheter för hörselskadade beaktas redan nu i uppbyggnadsskedet, att i högre utsträckning arbetar för att tillgodose hörselskadade tittares möjligheter att tillgodogöra sig TV-programmen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om större tillgänglighet till TV för hörselskadade.
mot · GL02Kr244 · 1997-10-06 00:00:00 — Sponsring i och Television Enligt avtalet mellan staten och Televison får SVT inte sända reklam mot vederlag eller program mot betalning. Däremot har SVT och SR rätt att låta vilken juridisk eller fysisk person som helst sponsra ett program helt eller delvis om programmet utgörs av sändningar från allmänna sammankomster eller offentlig tillställning. Exempel på allmänna sammankomster är teaterföreställningar, konserter, religiösa sammankomster, sport- och idrottstävlingar, cirkusföreställningar och liknande. För TV gäller att sponsringsbudskapet får bestå av en skylt med sponsorns namn eller firma kombinerat med ett muntligt budskap av typen ''Detta program är sponsrat av XX''. En viktig regel för sponsringen är att budskapet endast får bestå av en skylt med sponsorns namn eller firma och logotyp som visas i början eller slutet av programmet. Man får alltså inte visa en skylt på en produkt eller rörliga bilder. För att som sponsor få ut så mycket som möjligt av sina satsade sponsorpengar har sponsorer t.ex. ändrat sitt firmanamn till att överensstämma med produktnamnet. Sponsring och annonsering är två alternativa medel i ett företags marknadsföring. Sponsring bör därför ses som en särskild form av annonsering. BBC använder just denna formulering ''särskild form av annonsering'' i sin rapport om företagets framtid och har därför också tagit avstånd från metoden att delfinansiera ''public service''-företagen med sponsring eller annan annonsering. Det har varit en betydande politisk enighet om att public service-företagen i vårt land inte skulle få bereda sig inkomster genom annonsering. Denna princip har enligt vår uppfattning brutits genom att SVT och SR har tillstånd till att ägna sig åt sponsringsverksamhet. Principen om att public service-företagen finansieras med allmänna medel skall återinföras. Dessa företag skall inte konkurrera på marknaden vad avser kommersiella intäkter och därför bör sådana åtgärder vidtas att sponsring av SVT och SR förbjuds. Avsteg kan möjligen accepteras i de fall det gäller från utlandet inköpta program där sponsring är en förutsättning för visning, det kan t ex gälla sportsändningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud att sända sponsrade program i och .
mot · GL02Kr245 · 1997-10-06 00:00:00 — En av målsättningarna med kulturåret är att vidga det kulturella utbytet mellan länderna. Trots att alla instämmer i att detta är en viktig målsättning är detta ett område där det har funnits och fortfarande finns stora brister i den svenska kulturpolitiken. Det är således inte alls ovanligt att svenska kulturinstitutioner och kulturarbetare inbjuds att medverka i kultursammanhang i många länder både i och utanför . För många av dem som fått inbjudningar har det varit rent pinsamt att inte kunna återgälda sådana inbjudningar. I den examination av den svenska kulturpolitiken som genomfördes av en europeisk expertgrupp konstaterades också att det i fanns en viss brist på kontakt med andra länders konstnärer och konstnärliga produktion. I sin sammanfattning angående resursfördelning och politik på kulturområdet föreslog examinatorerna att ett nytt stöd till kulturen bör syfta till att erbjuda mer utländsk kultur i (särskilt när det gäller teater, dans, musik och bildkonst) för att skola publiken och stimulera konstnärerna, både i och utanför . kommer att leda till ett ökat internationellt kulturutbyte. Det av regeringen föreslagna Forum för världskultur kan också bidra till ett vidgat kulturutbyte. Men vad som framför allt behövs är ökade anslag till de institutioner och som kan sägas ha det dagliga ansvaret för att ett internationellt kulturutbyte kan komma till stånd. I denna motion föreslås att anslag till internationellt kulturutbyte utökas med 3 milj. kronor. Med hänvisning till det anförda hemställs att till A 2 för anvisar utöver vad regeringen föreslagit för internationellt kulturutbyte enligt vad i motionen anförts.
mot · GL02Kr246 · 1997-10-06 00:00:00 — Kultur, medier, trossamfund och fritid Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till regional biblioteksverksamhet Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Arkivet för ljud och bild Bidrag till regional arkivverksamhet Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till regionala museer Bidrag till vissa museer Stöd till icke-statliga kulturlokaler Utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av TV-sändningar mellan och Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Bidrag till allmänna samlingslokaler föreslår att ramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid utökas med . Folkbildningens pedagogik och möjligheter att nå kortutbildade är väl dokumenterade. Inom ramen för behöver dess roll förstärkas. Vi anslår för ytterligare 4 000 helårsstudieplatser under utgiftsområde 17. Vi avvisar regeringens förslag om till LO, TCO m.fl. På flera områden anser vi att det behövs mer resurser. Vi anslår pengar till länsmusiken, idrotten, forskning om ungdomars livsvillkor, satsningar på arbetsplatsbibliotek m.m. Vi har förutom en övergripande kulturmotion skrivit särskilda motioner på följande områden: mediepolitik, folkbildning, ungdomsfrågor och om folkrörelse- och idrottsfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt följande uppställning: Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till bild- och formområdet Centrala museer: Myndigheter Bidrag till regionala museer
mot · GL02Kr248 · 1997-10-06 00:00:00 — Musikteatern i har kvalitetsmässigt utvecklats till landets, vid sidan av , främsta lyriska scen. Det är nu dags att genom en omfördelning inom befintlig ram skapa förutsättning för dess fortsatta utveckling till en skånsk opera. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en Skåneopera.
mot · GL02Kr249 · 1997-10-06 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås en neddragning av anslaget till länsmusiken med . Denna neddragning sker till hälften 1998 och till hälften 1999. För Norrbottensmusikens del minskas anslaget med på de två åren till . utgör en fjärdedel av yta och det innebär att resekostnader för musiker blir stora. Vid engagemang av frilansare blir också kostnaderna höga eftersom de ofta måste hämtas från storstadsområdena. Detta geografiska förhållande leder till att resekostnaderna blir dubbelt så höga som för genomsnittet i hela landet. Norrbottensmusiken samarbetar med orkestrar i och i i Orkester . I utbytet ingår också musiker från nordvästra bl.a. Filharmonin i och Archangelsk Kammarorkester. Det är min uppfattning att vid fastställande av statsbidragen till länsmusiken måste geografiska och demografiska förhållanden, och det samarbete med angränsande länder som bedrivs, beaktas i högre grad. Detta bör ges regeringen till känna. föreslår att neddragningen med halveras och att de medel som sparas används för arrangörsstöd. Ett bifall till detta förslag ökar möjligheterna att ta bättre hänsyn till Norrbottensmusikens situation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samarbete med andra länder och geografiska och demografiska förhållanden i i högre grad måste beaktas vid fastställande av statsbidragen till länsmusiken.
mot · GL02Kr251 · 1997-10-06 00:00:00 — fyller en mycket viktig funktion i svenskt musik- och teaterliv genom att kunna ge praktik åt musiker, sångare, hantverkare, teatertekniker etc som ännu går under utbildning eller är nyexaminerade. Lösningen är mycket tillfredsställande och gör att man kan hålla en hög kvalitet på sina föreställningar till mycket låga produktionskostnader. Hälften av sångarna på i har någon sommar medverkat på i början av sin karriär, vilket är ett talande exempel på den betydelse har för återväxten inom svenskt musikliv. Men man fyller också en stor konstnärlig funktion, dels genom den musikvetenskapliga forskning som leder fram till att man kan sätta upp äldre, länge bortglömd musik, dels som beställare av nyskriven musik. har 17 nya operor beställts och framförts, många har sedan också framförts i radio och TV och även rönt internationell uppmärksamhet. har länge efterfrågat höjda statsanslag utan att få det. I stället har man fått hanka sig fram med tillfälliga lösningar, underbetalda medarbetare och stöd från olika fonder och sponsorer. Flera fonder har aviserat att de pga sina stadgar kan bidra något och står därför med en bantad budget. Konkret innebär det att man inte kommer ha råd att sätta upp två föreställningar. Beslutet är redan fattat att det är den musikvetenskapliga forskningen, dvs uppsättningen av ett äldre verk, som får stryka på foten. vill anslå mer än regeringen till utgiftsområde 17 anslag B3. av detta ökade stöd vill vi rikta till för att ge den möjlighet att ligga kvar på nuvarande verksamhetsnivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att för utöver regeringens förslag anvisar till ur utgiftsområde 17 anslag B 3.
mot · GL02Kr252 · 1997-10-06 00:00:00 — Under firar Marionetteatern sitt 40-årsjubileum. Teatern befinner sig under en omstrukturering, vilken bland annat kommer att medföra fördubblad publikkapacitet, utökad museiverksamhet, ökad internationell efterfrågan. Den nuvarande Marionetteatern intar en topplacering på den internationella dockteaterkartan. I detta skede av omstrukturering har teatern utöver ordinarie anslag erhållit bidrag från Framtidens kultur. Sammanlagt kan de erhållna resurserna dock ej säkerställa genomförande av restaurering plus verksamhetsplanen. Verksamheten bedrivs med anslag från (), från Staten () samt med egna intäkter. Det anförda leder till följande slutsats: Det bidrag som innevarande år utgår till Marionetteatern från anslaget B3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål under utgiftsområde 17 bör för höjas med till . Höjning bör finansieras genom omprioriteringar inom anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om höjt anslag till Marionetteatern i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Kr253 · 1997-10-06 00:00:00 — Det nya Folkrörelsernas Konstfrämjande är nu inne i sitt femte verksamhetsår. I Konstfrämjandets målsättning ingår att göra särskilda ansträngningar för att nå de människor som har begränsade erfarenheter av bildkonstområdet och att vidga deltagandet. Verksamhetens mål stämmer väl överens med de nationella målen för kulturpolitiken. har mer än 25 000 konstverk, ägda av konstnärerna själva, förmedlats, och 5 000 utställningar genomförts av de 14 konstfrämjandedistrikten. Arbetet har därigenom också betydelse för bildkonstnärernas utkomster och kontakt med, mycket ofta, ny publik. Distrikten arrangerar därutöver konstresor, studiebesök, konstvisningar och mycket annat. uppgift är att göra insatser som syftar till att underlätta och utveckla det lokala konstbildningsarbetet eller som på annat sätt svarar mot medlemmarnas gemensamma behov. Frågan om statsbidrag till Folkrörelsernas Konstfrämjande behandlades av första gången . behandling ledde till att anvisade medel som återstod av anslaget till det tidigare . har Folkrörelsernas Konstfrämjande eget statligt stöd. föreslog i sitt slutbetänkande att stödet till Folkrörelsernas Konstfrämjande skulle öka väsentligt till utställningsersättning, vilket har skett. Det föreslås dock inte någon ökning av det allmänna verksamhetsbidraget till Folkrörelsernas Konstfrämjande. Jag anser att det är viktigt att den inledda utvecklingen med att gradvis stärka de ekonomiska möjligheterna för Folkrörelsernas Konstfrämjande att verka inte avbryts. En utebliven höjning av det ordinarie verksamhetsstödet innebär svårigheter både i återuppbyggnadsarbete av verksamheten och i arbetet med att söka vidga deltagandet i kulturlivet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av anslaget till Folkrörelsernas Konstfrämjande.
mot · GL02Kr254 · 1997-10-06 00:00:00 — Nationellt centrum för folkmusik I av ständigt ökande internationalisering är det viktigt att medvetandegöra, säkra och vidareutveckla vårt svenska kulturarv. Instrumental folkmusik, sång och dans får inte gå förlorade för kommande generationer. Det allmänna intresset för folklig musik, dans och sång är tilltagande. Detta framgår bl.a. av att det tillbaka finns möjlighet till akademisk utbildning inom samtliga tre delområden, att musikgymnasierna tagit upp dessa ämnen samt att det på flera håll i landet finns årslånga folkhögskolekurser. Det finns dock ett stort behov av och utrymme för ett geografiskt välplacerat centrum där genrerna kan samverka i en kreativ miljö. Våra grannländer i har ett flertal sådana verksamhetscentra. i , ett av fem institut, och i Kaustinen, ett av Finalnds tre, kan nämnas som exempel. Nyckelharpan, ett av vårt lands värdefullaste kulturobjekt, är förknippad med Norduppland. I , nyckelharpspelmannen hembygd, finns fortfarande en levande och högtstående kulturell tradition, både vad gäller att traktera och tillverka instrument. Det är av stort nationellt intresse att bevara detta till kommande generationer. Idén om ett folkmusikinstitut i håller på att förverkligas. har bildats som har till uppgift att i det svenska samhället främja folkmusiken, folksången och folkdansen. I verksamheten skall samhörigheten mellan dessa särskilt betonas, samt särskild vikt läggas vid nyckelharpans fortlevnad och utveckling. Institutet skall primärt ha en inriktning på ungdomars direkta och indirekta kontakt med de nämnda konstformerna. Institutet skall ägna uppmärksamhet åt invandrares och minoriteters folkliga musik/sång/dans. I styrelsen ingår representanter för , , , , Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur, , och . Verksamheten startar , en person är anställd och man har flyttat in i ändamålsenliga lokaler. De första kurserna vänder sig till musiklärare och är tänkta som fortbildning. Målsättningen är att genom eget utövande, seminarier, konserter, diskussioner ge musiklärare inblick i hur de kan använda svensk folklig musik, dans och sång i sin undervisning. Bidrag till verksamheten har beviljats från Stiftelsen , samt från . Som nämnts så finns i och redan flera centra för detta ändamål, och vi menar att ett nationellt centrum för folkmusik behövs även i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett nationellt centrum för folkmusik i .
mot · GL02Kr256 · 1997-10-06 00:00:00 — Populärmusiken är den kulturyttring som når flest människor. Över tre miljoner såg den svenska uttagningen till den senaste . Svensk populärmusik är också en väsentlig exportartikel, enbart till uppskattas exporten till ungefär två miljarder. Svensk populärmusik är värd ett museum! Vid i förbereds en utställning om svensk schlagermusik . Utställningen är första steget på vägen till ett svenskt schlagermuseum. Det finns flera starka skäl för att uppmärksamma populärmusiken: Schlagermusiken har varit styvmoderligt behandlad av musikvetenskapen. Den engagerar nästan alla människor på ett eller annat sätt. Den är också en betydande exportprodukt och bidrar till att göra internationellt känt. Ett museum för populärmusik fyller ett tomrum i museernas . skapas, på grund av musikartens popularitet, en väg till kulturupplevelser för många som inte deltagit i kulturlivet. Till en museiinstitution knyts som regel forsknings-, dokumentations- och utvecklingsinsatser. Genom en sådan kraftsamling skapas därmed förutsättningar för fortsatt framgång för branschen. Det är uppenbart att en satsning på ett schlagermuseum i tillför landet något nytt inom ett obearbetat område. För att realisera planerna behövs ett statligt stöd som komplement till andra finansieringskällor. Vi föreslår därför att ett framtida schlagermuseum i bör bli ett nationellt ansvar. Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett schlagermuseum med nationellt ansvar i .
mot · GL02Kr257 · 1997-10-06 00:00:00 — Behovet av ett nationellt idrottsmuseum blir alltmer uppenbart. Det första idrottshistoriska museet skapades i . Idrottsmuseiverksamheten har av naturliga skäl lång tradition i . En del av de ursprungliga friidrottssamlingarna har visserligen överförts till och bör därför återföras. Då får man tillgång till ett heltäckande idrottsmuseum, som därvid kan få ställning som för idrott, med de möjligheter till forskning och vandringsutställningar som saknats på detta viktiga område. Medel för detta kan erhållas genom omdisponeringar inom befintliga ramar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett för idrottshistoria i .
mot · GL02Kr258 · 1997-10-06 00:00:00 — Kulturellt bevarande av hamnar Längs våra kuster har vi många hamnar. En stor del av dessa är inte aktiva som fiskehamnar men får ändå anses ha ett stort kulturellt värde, tillsammans med samhällena som omger hamnarna. Här har våra förfäder bedrivit ett yrkesfiske. Med ny fisketeknik och storskalighet som bedrivs av yrkesfisket koncentreras fisket till större hamnar. Risken är då att när hamnarna inte är aktiva kommer dessa att försvinna om inte underhåll sker. Det finns flera kommuner som har många hamnar inom sin kommungräns och dessa utgör därför en stor utgift för underhållsarbetet i den kommunala budgeten, utgifter som får stå tillbaka vid ett ansträngt budgetläge. som har sju hamnar kan nämnas som exempel. Hamnarna omfattar pirarmar med vågskydd, kajdäck, kaj- och parapetmurar samt strandskoningar med berörda terminalytor. Om inte åtgärder vidtages kommer många av våra traditionella gamla fiskehamnar att försvinna. Högvallen och höstens och vårens stormar bryter ner hamnpirarna om inte underhåll sker. Staten bör därför ta ett initiativ att tillsammans med länsstyrelser, och berörda kommuner utarbeta förslag på bevarande åtgärder och hur finansiering kan ske. Det bör undersökas om AMS-medel kan användas och därmed skapa sysselsättning för arbetslösa men även EU-medel i form av PESCA för aktiviteter i hamnar i de kommuner som ingår i PESCA-områden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för bevarande av hamnar.
mot · GL02Kr260 · 1997-10-06 00:00:00 — anser att ett nationellt uppdrag för barnkultur måste etableras. Detta för att utveckla kunskaperna, metoderna och pedagogiken för att barnkulturen i skolan och förskolan skall utvecklas. I finns ett Barnkulturcentrum, med lång erfarenhet av det dagliga arbetet i skola och förskola samt med erfarenhet av att utbilda personal. Barnkulturcentrum är genom sitt arbete och sin kunskap en naturlig bas för forskning och studier kring barns och ungdomars kreativitet, utveckling och eget skapande. Barnkulturcentrum i bedriver i samarbete med Svenskt barnbildsarkiv en verksamhet med inriktning på forskning. Enligt Artikel 31 skall konventionsstaterna respektera och främja barnens rätt att till fullo delta i det kulturella och konstnärliga livet och skall uppmuntra tillhandahållandet av lämpliga och lika möjligheter för kulturell och konstnärlig verksamhet, samt för rekreations- och fritidsverksamhet. En bra och naturlig väg i strävan att uppnå detta är att satsa på ett nationellt kunskaps- och utvecklingscentrum i kreativ pedagogik i . Ett nationellt ansvar innebär att centret skall erbjuda fortbildning och utveckling av metoder och pedagogiken för barnkultur i skola, förskola, i samverkan med andra barnkulturcentra, i syfte att bygga upp en skapande verksamhet i hela landet. Barns eget skapande och kreativitet tillsammans med andra barn och vuxna är bra för samhället. En kultur lika för alla barn i förskola och skola är vad vi strävar efter. Ett rikt kulturliv tränar barnen i seende, hörsel och uppfattningsförmåga, koncentration och kritiskt tänkande. De lär sig att urskilja, bedöma och värdera. Deras skapande utvecklar fantasi och ett rikt känsloliv vilket ger en god självkännedom om dem själva, andra och omvärlden. Barnen stärks i sin identitet som de övas att samspela med andra. Ett nationellt uppdrag för barnkultur i enligt ovanstående skulle enligt vår mening bidra till minskade kulturklyftor i samhället. anslår för ändamålet till nationellt uppdrag för Barnkulturcentrum i i vår budgetmotion, utgiftsområde 17 anslagspost A 4 Nationella uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nationellt ansvar för Barnkulturcentrum i .