ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ju503 · 1997-10-06 00:00:00 — Statligt betalningsansvar efter fängelsevistelse Under vistelsen i fängelset ingår drogmissbrukare i så kallad programverksamhet för avgiftning samt ett uppbyggande av personens motivation till ett drogfritt liv. Några månader före avtjänat straff ansöker internen om att få genomgå behandling mot missbruk. Kriminalvården har betalningsansvaret fram till villkorlig frigivning, därefter ansvarar kommunen för betalningsansvaret för vård på behandlingshem. Det är inte ovanligt att ansökan om vård på behandlingshem avslås, när den inkommer till hemortskommunen. Ärendet överklagas i länsrätten som oftast ändrar kommunens beslut. Eftersom överklagningsprocessen tar hinner den intagne tröttna och friges till ett nytt dåligt liv i hemkommunen. återfaller personen i drogmissbruk och kriminalitet och sitter i häktet igen. Kommunernas ekonomi är hårt belastad och därför borde kommunernas betalningsansvar upphöra för vårdkostnader på behandlingshem efter frigivningstiden. I stället borde betalningsansvaret stanna inom kriminalvården och dess frivårdsorganisation. Det skulle innebära att drogmissbrukare erhöll samma bedömning över hela landet beträffande behandling efter villkorlig frigivning. Behandlingsmöjligheterna bör vara lika över hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betalningsansvaret för behandling i anslutning till villkorlig frigivning.
mot · GL02Ju505 · 1997-10-06 00:00:00 — Narkotikamissbruket ökar bland unga människor i . Allt fler narkomaner dör. Trots detta deklarerar regeringens företrädare att man har situationen under kontroll. i är landets största sjukhus för rättspsykiatrisk vård. Det drivs av . Patienterna kommer i huvudsak från , och . har det kommit in mycket narkotika till patienterna som vårdas på sjukhuset. Enligt anhöriga är tillgången så stor att patienter som vårdas där måste skickas till behandlingshem för avgiftning. Personal bekräftar också att droger är vanligt förekommande på sjukhuset. Patienterna på sjukhuset är dömda till vård och måste beviljas permission om de skall lämna sjukhuset. Drogpåverkade patienter blir inlåsta på isoleringsavdelning men man kan inte förbjuda besök. Eftersom sjukhuset inte är något fängelse finns det strikta regler för visitation och man anser att det skall krävas starka skäl för att visitera. Det visar sig att dessa regler tolkas olika på de olika sjukhusen. På i är det vanligt förekommande att man kroppsvisiterar och gör kroppsbesiktningar efter frigång och permissioner. På i har man nästan inga drogproblem alls, och man anser där att man gör patienten en björntjänst om man inte kroppsvisiterar. De som döms till tvångsvård skall ha rätt att slippa narkotika . Det gäller såväl missbrukare som andra intagna. Vi har lagar och bestämmelser som skall förhindra förekomsten, lagen om tvångsvård och lagen om rättspsykiatrisk vård. Dessutom finns allmänna råd. Dessa kan tydligen tolkas olika av anstalternas tillsyningsmyndigheter. Det är absolut nödvändigt att vidtar kraftfulla åtgärder för att hålla narkotikan borta från våra anstalter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av narkotikafria anstalter.
mot · GL02Ju510 · 1997-10-06 00:00:00 — Beslutanderätten om paragraf 34-behandling inom kriminalvården beslutar övervakningsnämnden vilka intagna inom kriminalvården som skall erhålla behandling enligt paragraf 34-regeln. Detta gäller en strafftid upp till fängelse. För att frångå en onödigt byråkratisk hantering borde beslutanderätten tillfalla chef. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beslutanderätten för behandling enligt 34 § lagen om kriminalvård i anstalt.
mot · GL02Ju511 · 1997-10-06 00:00:00 — Psykiska skador i fängelser Tre av fyra fångar har någon form av psykisk skada. lider av fångarna av läs- och skrivsvårigheter. Detta visar en undersökning som gjorts av forskarna bland fångar på Malmöfängelset och den öppna lokalanstalten i . Den visar också att frekvensen av psykiska störningar är hög och att missbruk är mycket vanligt. I finns både en kriminalvårdsanstalt och en som dömts till sluten psykiatrisk vård. Även i övrigt finns en bred psykiatrisk kompetens inom sjukvården. Den dubbla erfarenhet och kompetens som är lämplig vid handhavande av psykiskt störda fångar är alltså god. I anslutning till den slutna psykiatriska anstalten finns dessutom mark lämpad för byggnation, eftersom det stora mentalsjukhuset som tidigare funnits där är nedlagt och byggnaderna delvis rivna. Vi anser därför att är en synnerligen lämplig ort för lokalisering av som har behov av psykisk vård. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lämplighet som lokaliseringsort för kriminalvården.
mot · GL02Ju512 · 1997-10-06 00:00:00 — Vård i stället för fängelse En ny undersökning visar att av tjugoen grova våldsbrottslingar hade samtliga en hjärnskada som kan ha påverkat dem att begå brottet. som lagen säger att psykiskt störda ska få vård i stället för fängelse, dömdes sexton av brottslingarna till fängelse. Unga människor med svåra hjärnskador men inte psykiskt störda (ex MBD/Damp) har blivit dömda till fängelse. Flera har genomgått rättspsykiatrisk undersökning, men inte befunnits svårt psykiskt sjuka och därför blivit dömda till fängelse i stället för vård. Det här är ett allvarligt och växande problem. Fängelse för hjärnskadade personer kan få svåra konsekvenser enl. många forskares uttalande. Däremot vet man att man kan hjälpa hjärnskadade personer genom förståelse för deras problematik och då i form av vård och behandling. Justitieministern har tillsatt en utredning som lämnade ett betänkande, där man bl a tog upp denna fråga. Vad man då tog upp var psykiskt störda. Det är viktigt att komma ihåg att det finns personer med svåra hjärnskador, t.ex. MBD/Damp, som inte går under beteckningen psykiskt störd. För att komma till rätta med denna problematik behöver vi vidga begreppet psykiskt störd så att personer med svåra hjärnskador får hjälp genom vård i stället för fängelse. Det är därför viktigt med en lagstiftning som tar hänsyn till de nya kunskaper som finns när det gäller personer med hjärnskador. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vård i stället för fängelse för vissa hjärnskadade.
mot · GL02Ju513 · 1997-10-06 00:00:00 — Utvisning av utländska brottslingar En stor del av dem som begår grova brott i är utländska medborgare. Av de 155 inskrivna klienter som avtjänar straff på Kumlaanstalten är 89 utländska medborgare. Så många som 65 av dessa har utvisningsbeslut som ska fullföljas efter avtjänat straff. Många av dessa är dömda för grova narkotikabrott därför att de gjort tjänst som kurirer eller smugglare utan avsikt att stanna i . De har varken motivation att lära sig svenska eller att på andra sätt anpassa sig till de svenska reglerna och normerna. Också de som av andra skäl är dömda för grova brott till utvisning saknar ofta motivation att anpassa sig till svenska förhållanden. Språksvårigheter, dålig motivation och andra omständigheter innebär att tillvaron både för anstaltspersonalen och intagna blir dålig. Möjligheterna att anpassa övriga brottslingar till ett normalt och laglydigt leverne försvåras. Kostnaderna för svenska staten och därmed skattebetalarna är mycket höga och genom en ökad grov brottslighet tenderar de att öka. Det finns därför starka skäl varför de som är dömda till utvisning bör avtjäna sina straff i respektive hemland. Det skulle minska belastningen på svenska fängelser. Det skulle minska kosnaderna för kriminalvården. Det skulle bli lättare att arbeta med övriga intagna för att anpassa dem till ett laglydigt liv efter avtjänat straff. Utvisning får emellertid inte leda till att vederbörande frisläpps direkt efter hemkomsten, om brottet i hemlandet inte betraktas som lika grovt som här. Då riskerar vi att få en ökad knarkkurir-trafik som utförs av utländska brottslingar. Regeringen bör därför ges i uppdrag att arbeta för överenskommelser med andra länder så att det blir möjligt att överföra avtjänandet av straffet till respektive land. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utländska medborgare som begått brott i skall utvisas för att avtjäna sina straff i hemlandet.
mot · GL02Ju6 · 1997-10-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:31 Immunitet och privilegier för Europol Regeringen föreslår i propositionen att skall godkänna protokollet om privilegier och immunitet för Europol och anta förslaget till lag om ändring i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. Den föreslagna immuniteten för medlemmar i organ och Europols personal gäller mot varje slag av rättsligt förfarande när det gäller i tjänsten gjorda, skriftliga eller muntliga uttalanden och utförda handlingar. Undantag från immuniteten gäller tredje mans krav på skadestånd till följd av en trafikolycka. Europols direktör är skyldig att upphäva immuniteten då den skulle hindra att rättvisa skipas och då den kan upphävas utan att detta skadar Europols intressen. I Amsterdamfördraget har artikel K2. 2 a följande lydelse: Rådet skall främja samarbete genom Europol och skall särskilt, för Amsterdamfördragets ikraftträdande göra det möjligt för Europol att underlätta och stödja förberedelse av samt att främja samordning och utförande av särskilda utredningsinsatser från behöriga myndigheters sida, inklusive operativa insatser av gemensamma grupper som omfattar företrädare för Europol i en stödjande funktion. Regeringen säger i propositionen att det kan diskuteras om den föreslagna immuniteten i alla delar är ändamålsenlig men att den frågan får tas upp i särskild ordning inom EU. anser att det strider mot rättssamhällets grunder att tillåta poliser delta i operativt arbete på svenskt territorium under full rättslig immunitet beträffande alla handlingar utförda i tjänsten. Det skulle ju betyda att varje gång svensk polis anser att gällande lagstiftning försvårar ett effektivt polisarbete finns möjligheten att tillkalla understödjande enheter från Europol som kan verka här under full rättslig immunitet beträffande eventuella brottsliga handlingar. bör avslå propositionen. Om inte avslår propositionen bör den godkänna propositionen med det förbehållet att godkännandet gäller till den dag Amsterdamfördraget träder i kraft. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår propositionen, att vid avslag på yrkande 1 godkänner protokollet med begränsning i tiden att gälla till den dag Amsterdamfördraget träder i kraft.
mot · GL02Ju601 · 1997-10-06 00:00:00 — Böter till utländska fordonsförare Mot bakgrund av en ökande internationell lastbilstrafik samt införande av fritt cabotage i är bevarandet av konkurrensneutralitet mellan åkeriföretag i och övriga företag i av största vikt. Detta gäller även frågan om påföljd vid eventuella brott mot trafiklagstiftningen. I de fall svensk polis konstaterar överträdelse begången av utländsk förare utfärdas ett bötes- eller betalningsföreläggande. Enligt uppgift av kronofogdemyndigheten saknas emellertid möjligheten att driva in det ålagda beloppet om föraren, efter att ha återvänt till sitt hemland, väljer att inte betala. Bland annat saknas indrivningsavtal med övriga europeiska länder vad gäller böter och överviktsavgifter. Enligt uppgift så har polisen i ett antal EU-länder möjlighet att hålla kvar fordonet på plats tills betalning skett och eventuella brister åtgärdats. Enligt den svenska lagstiftningen så finns denna möjlighet rent teoretiskt. Det innebär att åklagare beslutar att fordonet tas i förvar vilket resulterar i en omfattande process vilket gör att denna möjlighet sällan användes. Att polisen ges möjlighet att besluta att fordonet förverkas till dess att böter eller överviktsavgifter är betalda är av stor vikt för upprätthållande av respekten för svensk lagstiftning även hos utländska förare samt för att uppnå en likvärdig behandling av svenska och utländska förare och åkeriägare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om indrivning av böter och avgifter från utländska fordonsförare och åkerier.
mot · GL02Ju7 · 1997-10-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:31 Immunitet och privilegier för Europol 1 Privilegier och immunitet De anställda i Europol skall enligt konventionen ha rätt att åtnjuta immunitet och privilegier i sin tjänsteutövning. De närmare villkoren härför skall fastställas i ett särskilt protokoll. Andra särskilda regler som skall gälla för dessa personer i förhållande till (Europols värdland) regleras i en särskild överenskommelse mellan . Dessutom skall genom särskilda bilaterala överenskommelser med regler om sambandsmännens privilegier och immunitet läggas fast. I propositionen föreslås att skall godkänna protokollet om privilegier och immunitet för Europol och anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. 3 de grönas förslag de gröna motsätter sig med eftertryck en ordning som innebär en långt gående immunitet och privilegier för de anställda inom Europol. Till och med regeringen anser att systemet med privilegier och immunitet framstår som otidsenligt. Trots detta uppvisas återigen samma flathet vid förhandlingsborden som tidigare när det gäller EU-samarbetet. I stället för att direkt ta tag i problemet skjuts frågan . Det är ingen som sticker under stol med att Europol kommer att få utökade befogenheter. Den har t.ex. tillsammans med , och ställt sig bakom en tysk rapport där det förordas att Europol skall få operativa befogenheter. En sådan förstärkning av Europols befogenheter, och där det blir fråga om myndighetsutövning, kan med all sannolikhet ske utan att konventionen ändras med efterföljande behov av ratificering. I protokollet finns inget klargörande hur en sådan utvidgning kommer att behandlas. Reglerna om privilegier och immunitet förstärker de övriga konventionsbestämmelserna på ett sådant sätt att den parlamentariska insynen och kontrollen beträffande konventionens tillämpning blir näst intill obefintlig. Vi föreslår därför att avslår regeringens proposition om privilegier och immunitet för Europol. Eftersom måste godkänna protokollet om privilegier och immunitet kan inte tvingas godkänna detsamma. Om skulle godkänna regeringens proposition föreslår vi att regeringen inte skall kunna ingå särskilda bilaterala överenskommelser med om sambandsmännens privilegier och immunitet utan att detta godkänns av . Huruvida lagen om immunitet och privilegier måste ändras i detta fall får utskottet avgöra. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens proposition 1997/98:31 Immunitet och privilegier för Europol, att , vid avslag på yrkande 1, beslutar att regeringen inte skall kunna ingå särskilda bilaterala överenskommelser med om sambandsmännens privilegier och immunitet utan att detta godkänns av .
mot · GL02Ju704 · 1997-10-06 00:00:00 — Under förra årets motionstid skrev vi motionärer en motion med krav om lagstiftning mot kommersiell sexuell exploatering av barn. har i sitt betänkande (1996/97:JuU11) behandlat detta krav genom att hänvisa till liknande frågeställningar som exempelvis sexualbrott mot barn. Poängen med vår motion var dock att komma åt dem som arrangerar sexresor utomlands och dem som uppmuntrar personer att ha sex med barn utomlands. Utskottet konstaterar i betänkandet att trots omfattande debatt och uppmärksamhet kring s k sexturism har inte några åtgärder vidtagits. Utskottet och beslutade inte heller om någon åtgärd. Vi för vår del menar att denna fråga är så angelägen att vi på nytt vill fästa uppmärksamheten på problemet och tydligare markera att här finns också ett samband med produktion av barnpornografi eller rättare benämnt barnmisshandel och spridande och innehav av sådan pornografi. Eftersom regeringen nu tydligt aviserat ett lagförslag som innebär förbud mot innehav av barnpornografi något vi kristdemokrater krävt är det viktigt att på alla de sätt som är möjligt får stopp på verksamheter som har anknytning till framställning av barnpornografi. Många som engagerat sig i organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter har länge oroats över s k sexturister från rika i-länder som utnyttjar barn i tredje världens fattiga länder. räknar med att det finns minst en miljon barnprostituerade bara i . Vad gäller själva sexturismen har man dock inte funnit tillräckligt verksamma medel för att verkligen kunna stoppa denna verksamhet. har dock nu en lag som förbjuder britter att arrangera sexresor utomlands för pedofiler. Lagen gör det också till ett brott att hjälpa eller uppmuntra personer att ha sex med barn utomlands. Straffen är hårda exempelvis kan den som bryter mot lagen få livstids fängelse. Det finns all anledning att noga studera den nya brittiska lagstiftningen för att se om det finns möjlighet att applicera den på svensk rätt. På så sätt skulle vi möjligtvis kunna få stopp på denna form av kommersiell sexuell exploatering av barn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftning mot sexturism.
mot · GL02Ju705 · 1997-10-06 00:00:00 — Nyttjande av annan persons identitet Personnumret är allmänt vedertaget som bekräftelse på en individs identitet, på gott och ont. I alla sammanhang frågas efter de tio siffrorna i personnumret och redan på lågstadiet är barnen medvetna om sin personliga kod. I sjukvården måste man legitimera sig för att ingen förväxling ska göras vid medicinska behandlingar och vid utskrivning av recept. Att medvetet använda sig av annan persons identitet borde självklart betraktas som en brottslig handling. Så är dock inte fallet, utan det är endast handlingar i samband med utnyttjandet som anses vara kriminella. Exempel finns där oskyldiga människor försatts i en mycket svår situation och måst ägna mycket tid och pengar åt att reda ut problem på grund av att någon annan stulit deras personnummer. Naturligt vore att utnyttjande av annans identitet ansågs vara en kriminell handling. Den nu gällande lagstiftningen ger ett visst, men inte ett direkt skydd mot att någon obehörigt utnyttjar annans identitet. I betänkande, SOU 1994:63 Personnummer integritet och effektivitet, föreslås att obehörigt utnyttjande av annans identitet ska vara straffbelagt, om utnyttjandet innebär fara för personförväxlingar. Enligt förslaget ska bestämmelsen föras in i . Datainspektionen har i den nämnda utredningen anfört att ett obehörigt utnyttjande kan förorsaka den drabbade stor skada och mycket obehag. Den drabbade kan komma ett registreras med besvärande uppgifter i en mängd register. Spridningen av uppgifter medför också att det blir svårt att åstadkomma rättelse i alla register. De oriktiga registreringarna kan också komma att drabba andra än den vars identitet utnyttjas, exempelvis genom att de oriktiga uppgifterna läggs till grund för beslut. Det är vårt ansvar att registrera och åtgärda de problem som uppstår i vårt föränderliga samhälle. Det kan vara svårt att förutspå utvecklingen men det är inget skäl att bortse från de problem som faktiskt existerar . anser, i likhet med , att det finns flera skäl som talar för att ett beteende som innebär att en person obehörigt utnyttjar annans identitet bör kriminaliseras och föras in i . Den vars identitet utnyttjas måste skyddas för skada som kan uppstå genom förväxling med annan. Med hänvisning till det anförda hemställs att i enlighet med förslag beslutar om sådan ändring i att ett beteende som innebär att en person obehörigt utnyttjar annans identitet kriminaliseras. Skånberg (kd)
mot · GL02Ju706 · 1997-10-06 00:00:00 — vapeninnehav enligt vapenlagen innefattar även pepparspray. I dagens samhälle med tilltagande våldsinslag är det nödvändigt, inte minst för kvinnor, att skydda sig mot överfall m.m. Pepparsprayen kan bidraga till ökad säkerhet och det är orimligt att innehav och vid behov bruk av detta försvarsmedel inte är tillåtet. Incidenter där personer använder pepparspray i brottsligt syfte torde vara försumbara även om lagen ändras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att innehav av pepparspray blir tillåtet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Ju707 · 1997-10-06 00:00:00 — finns ingen tillfredsställande lagstiftning för att hindra utförsel av stöldgods. Huvudregeln är att tullen ansvarar för varukontrollen och polisen för personkontrollen (och naturligtvis viss varukontroll, t ex vad beträffar narkotika). Tullen ingriper främst med stöd av tullagen och varusmugglingslagen. Uppgiften är att tillse att tullklarering sker och att det inte förekommer varusmuggling. Utförsel av stöldgods är emellertid inget varusmugglingsbrott, utan är närmast att bedöma som häleri. Tullens enda stöd för att ingripa vid misstanke om detta brott är den allmänna regeln i RB 24:7 om envars rätt att på bar gärning eller flyende fot gripa en misstänkt brottsling. Från tullens sida anser man sig emellertid inte kunna basera sin verksamhet på denna bestämmelse. Den ger för övrigt heller inte tullen möjlighet att genomföra visitation, förordna om beslag o s v. Bestämmelser om sådana befogenheter för tullen finns i tullagen och varusmugglingslagen. går det i praktiken till så att tullen vid misstanke om utförsel av stöldgods, t ex en bil, kontaktar polisen och i avvaktan på dess ankomst konstruerar ett skäl för att kvarhålla godset. Detta sker dock bara i begränsad omfattning och vid mycket stark misstanke. Det finns inga ordnade former för detta samarbete mellan tull och polis. Organiserat samarbete förekommer däremot beträffande narkotika genom ett avtal som benämns trekanten. En möjlighet för att komma åt detta problem vore att införa ett generellt exportförbud för stulen egendom. Genom ett sådan förbud skulle tullen få stöd för att göra ingripanden och möjlighet att gå in i polisens register. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bristande regelverk för utförsel av stöldgods.
mot · GL02Ju708 · 1997-10-06 00:00:00 — Kriminalisering av de prostituerades kunder Prostitution är ett oacceptabelt sätt att utnyttja kvinnor. Dessa kvinnor utsätts också för stora risker. Våldshandlingar är vanliga, ibland med dödlig utgång. Risken för att bli smittad med sexuellt överförbara sjukdomar, där hiv är den farligaste, är överhängande. Ett sätt att minska prostitutionen är att kriminalisera kunden. Med en sådan lagstiftning visar samhället att det tar tydligt avstånd från detta utnyttjande av kvinnor. Det behövs även uppsökande verksamhet bland de prostituerade, så att de kan få råd, stöd och hjälp att förändra sin tillvaro. Inte minst gäller det att göra sig fri från sin hallick. Vi anser att en lag bör stiftas om kriminalisering av könsköp. Dessutom behövs särskilda insatser för att minska prostitutionen och de risker kvinnorna genom den utsätts för. Särskilt viktigt är det att sätta in kraftfulla åtgärder mot narkotikamissbruket bland de prostituerade och mot risken för spridning av hiv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en lag om kriminalisering av könsköp, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till prostituerade.