ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02T305 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt en äldre planperiod för planering av som motorväg genom , skulle vägen vara fullt ubyggd . Efter ständiga förskjutningar i planprocessen föranledda av olika skäl och omständigheter, ter sig årtalet som inte alltför orealistiskt! Investeringar av olika slag måste naturligtvis kunna definieras som samhällsnyttiga och därtill vara ekonomiskt försvarbara. Det går då inte att komma ifrån att E 6 utbyggnad genom motiveras både som samhällsnyttig och är ekonomiskt försvarbar, där inte minst ett reducerat olyckstal väger tungt i vågskålen. Jag vill gärna ta fram ett antal aktualiteter som underlag för min förnyade framställan om E 6 som motorväg. Olycksfrekvensen blir inte mindre på de ännu ej utbyggda delarna. Det har även varit många trafikolyckor med svårt skadade och dödade, både på den svenska och norska sidan. Detta gäller inte bara personbilar utan i hög grad även lastbilar. Inte minst utmärker sig delarna väster om samt norra delen mot . Enligt olika undersökningar visar olycksfrekvensen i en säkerställd ökning. Vi kan också konstatera att olyckorna på de 110-vägar som finns utefter E 6 söder om är betydligt färre och dödsolyckor i stort sett helt borta. Det sker en markant ökning av internationell tung trafik på . Men också personresorna över ökar, enligt tillgängliga siffror . Färjetrafiken mellan och kontinenten, som är betydande, bedöms enligt en utredning delvis ändra karaktär innebärande att såväl tung trafik som persontrafik kan komma att gå landsvägen och därmed belasta E 6 ytterligare. Motorvägarna är dyra, inte minst i på grund av instabila markförhållanden och mycket av berggrund. På plussidan ligger dock starka faktorer som ger vinst. Vi vet att varje trafikolycka från mindre till större, förutom personligt lidande, åsamkar samhället stora kostnader i form av sjukhusvård och räddningsingripande av olika slag. Nya vägsträckningar innebär kortare resväg, men lägre drivmedelsåtgång. Detta och jämnare trafikrytm påverkar också utsläppen av koldioxid. E 6 är en trafikled som binder samman med . Att ordna bra förutsättningar för samfärdsel får positiva effekter på en mängd områden. Medlemskapet i EU bör för och allmänheten ses positivt vilket innebär att regering och riksdag verkar för att EU bidrar till utbyggnad av infrastrukturen, i detta fall E 6. satsar EU stora belopp på vägutbyggnad i . Regeringen bör därför inom EU driva på så att en satsning av EU-medel också kommer väg E 6 genom till del. E 6 bör alltså byggas ut till fullvärdig motorväg och definitivt inte till en trefältsväg med de stora risker en sådan väg innebär för trafikanterna. Vi borde ha lärt oss av den kända mellan och som byggts om till motorväg efter alla bekymmer med mängder av svåra trafikolyckor. Enligt min uppfattning måste genom till mot byggas ut till fullvärdig motorväg inom planperioden 19982007 genom omprioritering inom given ram. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utbyggnad av resterande del av norr om genom till fullvärdig motorvägsstandard inom planperioden 19982007.
mot · GL02T306 · 1997-10-06 00:00:00 — Riksdag och regering är överens om att företagarnas villkor skall förbättras i syfte att skapa ökad tillväxt och fler arbetstillfällen. som detta sägs, pågår en osund offentlig konkurrens med privata företagare. åtager sig uppdrag på den s.k. öppna marknaden till priser som ingen seriös företagare kan konkurrera med. Eftersom har stora delar av verksamheten skattefinansierad, kan man konkurrera genom prisdumpning på uppdrag vid sidan av ordinarie uppgifter. Detta får till följd att privata företag slås ut, enär alternativa uppdrag saknas. Det finns många exempel på denna osunda och snedvridande konkurrens. Det måste anses vara fel, när privata företag slås ut av skattefinansierade offentliga företag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skattefinansierade offentliga företag ej får konkurrera med privata företag.
mot · GL02T307 · 1997-10-06 00:00:00 — Att bygga och underhålla vägar i och är i genomsnitt dyrare än i landet i övrigt. De speciella geologiska förhållandena gör att finjord och leror måste grävas bort och nytt fyllnadsmaterial, som sand, läggas som underlag för vägbanan. Dessutom behövs så kallade frostskyddsmattor som dämpar riskerna för tjälskott. Vägunderhållet är eftersatt i och . De belagda vägarna är landets i särklass sämsta när det gäller ytstandarden, dvs. sprickbildning, spårdjup och ojämnheter. Slitaget på vägnätet är på grund av den stora andelen timmertransporter mycket stort. Med de så kallade bärighetsmedlen har många av de broar som finns i de båda länen förstärkts och klarar totalvikter om , medan vägarna mellan broarna inte har åtgärdats. Det innebär att det bara är när tjälen ligger djupt, som bilarna kan väga . Den största delen av året är den högsta totalvikten för de lastbilar som trafikerar andra vägar än Europavägarna. Under tjällossningen kör de tunga bilarna, det gäller främst timmerbilarna, på eget ansvar. Om en väg körs sönder finns inga pengar, och vägen lagas inte, vilket innebär att av vägnätet är stängt . Det innebär stora kostnader för skogsnäringen som är extremt beroende av färsk ved. SCA och MoDo, som är de stora skogsägarna i regionen, har bidragit till vissa allmänna vägar och de bygger och underhåller ett omfattande skogsbilvägnät, som även står till allmänhetens förfogande. Men det är faktiskt ingen slump att landets sämsta vägar finns i Mittsverige. Söder om landsdelen bor betydligt många fler människor som utövat ett starkare opinionstryck för bättre vägar. I och framför allt har stora pengar av sysselsättningsskäl satsats på att förbättra vägstandarden. Vägarna i övriga har en bra standard i jämförelse med Mittsverige. Det kan då inte vara riktigt att företagen i vår region skall ha kostnader som i andra delar av landet bestrids av skattemedel. För att skogen skall vara någonting värd, måste det finnas vägar att transportera virket på ner till industrierna vid kusten. Virket är ingenting värt när det ligger vid en skogsbilväg som leder fram till en avstängd allmän väg. Hela skall leva heter det storvulet, men det förutsätter möjlighet till goda transporter och kommunikationer. Det saknas i stora delar av Mittsverige. Många företagare har problem både att få varor till sina företag och att kunna sända iväg sina produkter. Transporterna fördyras också av bärighetsrestriktioner. Vägstandarden är en klart negativ faktor vid nyetableringar. Även de människor som bor längs dessa dåliga vägar har ett stort slitage på sina bilar och vägarna är ofta trafikfarliga och orsakar olyckor. I huvudsak fördelar medel över landet i förhållande till antalet vägkilometer oberoende av vägarnas faktiska status och rådande markförhållanden. bör i sin medelsfördelning ta hänsyn till behov, vägarnas standard och de rådande markförhållandena. Klarar inte detta krävs det en politisk styrning som tar sådana hänsyn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägunderhållet i och .
mot · GL02T311 · 1997-10-06 00:00:00 — Ombyggnad av mellan och Axmartavlan invigdes en vägsträckning på av mellan och Axmartavlan. Denna del av är byggd så att inga raksträckor finns utan vägen slingrar sig genom landskapet i svaga kurvor. Vägen är bred, tre filer ryms, och landskapsbilden med skog som inramar vägen är tämligen odramatisk. har 25 personer omkommit på vägsträckan. Denna vägsträcka har kallats Dödens väg. Förutom dödsolyckorna har en stor mängd olyckor med personskador skett på detta avsnitt. har målat om mittlinjerna på vägen så att vägen blivit trefilig med omväxlande omkörningssträckor. Hastigheten har sänkts . Det är ett försök att finna en billig lösning på ett farligt avsnitt. Det går att konstatera att denna lösning inte givit önskat resultat. En frontalkrock med en lastbil har bland annat resulterat i en dödsolycka. Andra åtgärder måste vidtas. Det hjälper inte med små dellösningar. Vi anser att vägen bör byggas om till en alternativ fyrfältväg med mitträcke. Detta är beräknat till och bör finansieras genom omfördelning inom ramen för väganslag. Denna åtgärd bör ske skyndsamt för att få en säkrare väg och minimera riskerna för nya dödsolyckor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ombyggnad av Dödens väg.
mot · GL02T312 · 1997-10-06 00:00:00 — Det i särklass sämsta vägnätet finns i . Det dåliga skicket beror dels på dåliga markförhållanden, dels på mycket tunga transporter. Anslagsfördelningen har inte tagit hänsyn till dessa förhållanden. Cellulosaindustrin i bidrar till de för livsnödvändiga exportinkomsterna och är världsledande tillverkare av klorfri cellulosa. Virket har blivit färskvara. Den nya processtekniken kräver kontinuerlig tillförsel av färsk råvara. Standarden på vägarna har därför fått en avgörande betydelse för skogsindustrin. Den dåliga vägstandarden hindrar förnyelsen av skogsindustrin och bromsar utveckling. Forskningsresultat visar att de dåliga vägarna kostar skogsindustrin . och svarar för hälften av dessa extra kostnader. Anslaget till olika vägregioner måste därför fördelas efter andra grunder. Det eftersatta vägunderhållet i vår region har av beräknats till mer än en miljard. Särskilda åtgärder krävs för att uppfylla krav på rättvisa i vägstandard. En större del av anslagen måste för att säkra industrin och tillgodose den tunga trafikens behov satsas på drift och underhåll av det befintliga vägnätet i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av särskilda åtgärder för vägarna i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vid fördelningen av väganslag ta större hänsyn till den tunga trafiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att satsa en större del av anslagen på drift och underhåll av det befintliga vägnätet.
mot · GL02T313 · 1997-10-06 00:00:00 — Utbyggnad av väg 51 Väg 51 har stor betydelse för interregionala och regionala transporter mellan och /Linköpingsområdet. Bland annat tjänstgör hamn som en viktig in- och utskeppningshamn för produkter till och från Bergslagen. Betydelsen av vägen ökar inte minst mot bakgrund av ett allt starkare samarbete mellan de mellansvenska länen. Så finns ett nära samarbete mellan i och det blivande i liksom mellan olika statliga myndigheter och företag i och . Mycket talar för att stråket OsloNorrköping via och ökar i betydelse inte minst mot bakgrund av ökade kontakter runt och ökad handel med bland annat de baltiska staterna. Det är därför allvarligt att den viktigaste vägförbindelsen mellan och /, väg 51, håller undermålig standard. Trots den mycket låga standarden på attraherar denna två tredjedelar av trafiken mellan och . Väg 51 passerar genom fyra tätorter, , , och , där bebyggelse och direktutfarter från fastigheter förekommer. Vägbredden på stora delar av väg 51 varierar . Huvuddelen av stråket har en skyltad hastighet om . Där finns också flera avsnitt bl.a. vid på en sträcka av en hel mil, där hastigheten på grund av den låga standarden är nedsatt . Vägsträckningen vid tillhör också de delar av väg 51, som kräver särskild uppmärksamhet. En bra och säker trafikförbindelse är nödvändig inte minst på grund av den tunga trafik som passerar tätorten. Det finns också starka skäl till åtgärder för att underlätta trafikflödet på den högfrekventerade förbindelsen mellan och där förbifarten genom Svärtinge utgör ett allvarligt problem. Den låga vägstandarden på har lett till att flera vägavsnitt, bland andra mellan och länsgränsen, är mycket olycksdrabbade. Med nuvarande medel för regionala trafikinsatser är förutsättningarna för omfattande insatser på ytterst begränsade. Vi finner det därför angeläget att regeringen prövar förutsättningarna att genom särskilda insatser möjliggöra en utbyggnad av väg 51 till angiven måttstandard på hela vägsträckan. Mot bakgrund av vägförbindelsens ökade betydelse för förbindelserna mellan och bör också förutsättningarna till en omgruppering av väg 51 prövas så att vägen kommer att utgöra en länk i ett övergripande europeiskt vägnät. En förlängning av från via väg 51 till skulle innebära en betydelsefull markering av ambition att öka förbindelserna till och möjligheterna till handel i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av väg 51.
mot · GL02T314 · 1997-10-06 00:00:00 — Om- och nybyggnad av väg 249 Norra delen av län behöver ordentliga investeringar i såväl järnväg som vägar för att kunna möta kravet på utveckling och framtid. Väg 249 mellan och har stor betydelse för den regionala trafiken mellan den nordvästra delen av och samt för den interregionala trafiken från de västra delarna av och norra mot / . Vägen har också en viktig funktion för transporterna till och från hamnen i , inte minst för ASSI:s stora anläggning i (Frövifors Bruk). Denna funktion understryks ytterligare genom att Frövifors Bruk investerar i en ökad produktionskapacitet från till . Det medför väsentligt ökade till- och fråntransporter till . För infarten till Frövifors Bruk är trafiksiffrorna ca 1.250 fordon/dygn med en lastbilsandel av . Vägen får också ökad betydelse när Mälardalsbanan och Sörmlandsbanan börjat persontrafiken. Snabba vägtransporter till blir synnerligen angeläget för matartrafik till tågen. Den tidigare tågtrafiken ÖrebroFröviArboga ersätts med busstrafik. Vägens nuvarande standard omöjliggör en snabb och bekväm transport såväl med bil som buss. På delen VedevågFrövi är trafiken i genomsnitt cirka 3.000 fordon/dygn med en lastbilsandel av . Delen FröviFellingsbro har ett årsgenomsnitt av cirka 2.000 fordon/dygn med en lastbilsandel av . För delen FellingsbroJäder uppgår trafiksiffrorna till ett årsgenomsnitt av cirka 2.100 fordon/dygn och med en lastbilsandel av . Vägen har på stora delar ej godtagbar standard vad gäller geometri, bredd och bärighet. Vägbredden är 6,5 m. På flera vägsträckor är hastigheten begränsad /h. Vissa delar har byggts om och till 8 m vägbredd. Väg 249 korsar järnvägen vid Ullersäter och i tätort. Från den föreslagna korsningen vid nya E 18/E 20 vid Jäder och in till har vägen mellan och en relativt god standard med 8 m vägbredd på vissa delsträckor. I objektanalys är målstandarden för väg 249 mellan och 9 m bredd och tillåten hastighet /h på hela vägsträckan. En jämn och likvärdig standard på vägnätet har betydelse för framkomlighet, trafiksäkerhet och för näringslivstransporter och persontrafik. Med hänvisning till vägens stora betydelse för Bergslagens förbindelser med är det angeläget med en om- och nybyggnad av väg 249 och att den påbörjas . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av om- och tillbyggnad av väg 249.
mot · GL02T316 · 1997-10-06 00:00:00 — går rakt igenom vilket innebär stora olägenheter för de boende i form av buller och avgaser från långa och stillastående bilköer. Den smala passagen vid klaffbron över samt den trånga genomfarten inne i är orsakerna till dessa svåra trafikstockningar. Detta för naturligtvis med sig svåra luftföroreningar i hela Söderköpingsområdet till stort men för stadens innevånare. För att komma till rätta med dessa svåra trafik- och miljöproblem måste en förbifart utanför anläggas med det snaraste. Utbyggnaden måste prioriteras högt inom det totala anslaget för väginvesteringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbifart vid inom ramen för anslaget för investeringar i vägar.
mot · GL02T317 · 1997-10-06 00:00:00 — är en säkerhetsrisk. Hälften av betonglagret är enbart pulver som hålls ihop tack vare det tjocka asfaltlagret. Stora hål bildas i bron, vilket skadar både trafikanter och fordon. Bron är i akut behov av upprustning. En byggstart var planerad till 1998, vilket innebär redan det betydande risker. tänker regeringen genom ett nytt beslut skjuta upp byggandet ! Det är helt oacceptabelt ur säkerhetssynpunkt. är tung trafik förbjuden på bron. Den spårburna trafiken kan endast gå i maklig takt i en riktning åt gången. Gående måste ta stora omvägar med trappor som försvårar rörligheten. Så är det och skall vara till 2005 om regeringen inte omprioriterar i budgeten. Det blir 7 svåra år. En olycka kan lätt inträffa med katastrofala följder. Det har länge varit känt att behöver undergå en omfattande reparation. Den allvarliga risk som människor kommer att utsättas för om byggstarten fördröjs, är oacceptabel. Det handlar om pengarna eller livet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reparation av , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fullfölja den ursprungliga reparationsplanen med byggstart .
mot · GL02T318 · 1997-10-06 00:00:00 — Hälften av läns vägnät, , har en beskaffenhet som gör att det riskerar att stängas för tung trafik . av vägnätet har varit avstängt under svåra tjällossningsförhållanden. försöker bl.a. genom dialog med transportörerna hitta lösningar på framkomligheten i enskilda fall för att i största möjliga utsträckning undvika att stänga av hela vägavsnitt. Ändå åsamkar tjälskadorna fortfarande både näringslivet och enskilda personer stora besvär. Särskilt påtagligt är problemet för skogsnäringen som är beroende av kontinuerliga virkestransporter året om. En annan av länets basnäringar som drabbas är turismen eftersom tjällossningsperioderna ofta sammanfaller med högsäsongen på vårvintern. I det pågående arbetet med att utarbeta länsplaner för regional transportinfrastruktur för 19982007 har en planeringsram på . I enlighet med de centrala riktlinjerna för planeringsarbetet har merparten av den ramen eller i det nu framtagna förslaget till plan avsatts till åtgärder för rekonstruktion och tjälsäkring av befintliga vägar. Den inventering av nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med bl.a. tjällossningsproblemen som föregick planeringen visar emellertid att det ändå finns ett behov av insatser för ytterligare . Även om den föreslagna planen genomförs återstår därför omfattande åtgärder om länet skall få ett acceptabelt vägnät. Näringslivet i det till ytan stora och glest befolkade är i hög grad baserat på olika former av utnyttjande av naturresurser. Bra kommunikationer med ett väl fungerande vägnät som tål tunga transporter året om är därför av central betydelse för länets näringslivsutveckling. har länet hög arbetslöshet inom byggnads- och anläggningsverksamheten. Åkeri- och entreprenadbranschen i länet har dessutom stora problem med undersysselsättning. En kraftfull insats för att med medel utöver den ordinarie åtgärdsramen rusta upp länets vägar till en acceptabel standard skulle på kort sikt lindra den besvärliga arbetsmarknadssituationen och på lång sikt skapa bättre förutsättningar för länets näringsutveckling, varför regeringen bör återkomma med förslag på ökade insatser för väginvesteringar i . Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen återkommer med förslag på ökade insatser för väginvesteringar i .
mot · GL02T319 · 1997-10-06 00:00:00 — öppnades för trafik mellan och i . är den första och enda avgiftsbelagda broförbindelsen i modern tid och ägs av , där , och kommuner tillsammans med delar av länets privata näringsliv ingår som delägare. Brobolaget har i bron och brotullen investerat ca och dess skulder uppgår till nästan . Prognosen för fordonsflödet över bron var vid starten 600 fordon . har den målsättningen inte nåtts full ut. När initiativet till brobygget och bildandet av Rödöbrobolaget togs hade tagit ett principbeslut i väg- och brofinansieringsfrågor. Det måste tolkas som att man tänkte tillämpa samma system för vägfinansieringar som i t.ex. , där tidigarelagda eller andra speciella väg- och broprojekt skulle delfinansieras med väg- och brotullar. Förberedelser gjordes också för en del projekt. Under förra regeringens tid ändrades emellertid inställningen, vilket ledde till att kom att bli den enda tullfinansierade bron i landet. Detta är naturligtvis inte rimligt utan måste få en ändring. Vid broinvigningen sade dåvarande kommunikationsministern bl.a. att det rätteligen var en kärnuppgift för staten att tillhandahålla ett avgiftsfritt allmänt vägnät. Han ansåg vidare att anläggningar i glesbygd, typ , överhuvudtaget inte skulle behöva avgiftsfinansieras. Berörda kommuner, turistnäringen i Västjämtland och naturligtvis främst den drabbade lokalbefolkningen på Rödöbygden med omnejd delar med all kraft samma negativa hållning till brotull, speciellt på landsbygden. En familj kan genom brotullen få en merkostnad på , vilket givetvis är oacceptabelt. Berörda kommuner har tidigare agerat och föreslagit regeringen inlösen av bron. Det har dock inte gett något resultat. När byggnationen av bron över i blir klar med total statlig finansiering finner vi det än mer orimligt att blir den enda betalbron i hela länet och landet. Regeringen bör återkomma med förslag på hur inlösen av kan finansieras. Det bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag på hur inlösen av kan finansieras.