ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02T337 · 1997-10-06 00:00:00 — Utbyggnad av till motorvägsstandard E 22 är den största och viktigaste trafikpulsådern i sydöstra . Den är förbindelselänken för stora delar av sydöstra till de två storstadsområdena och . Från till utgör den också den viktigaste vägförbindelsen för ca 750 000 människor med 325 000 förvärvsarbetande. För hela sydöstra samhällsliv har därför E22 tillsammans med Kustpilen en strategisk betydelse. I sydöstra är landsvägsbussar ett viktigt komplement till järnvägstrafiken, och på många orter det helt dominerande kollektivtrafikslaget. Ett bra vägsystem i regionen är därför en förutsättning för kollektivtrafiken, både på landsväg och spårbunden. E22 är den sammanbindande länken i detta avseende. E22 är också den sammanbindande leden mellan hamnarna mot söder och öster. De ökande trafikströmmarna mot östra och centrala innebär en allt större volym i alla hamnar i sydöstra med åtföljande behov av bra landtransporter. Ökande trafikproblem på de stora lederna genom gynnar mer östliga leder, och skapar därigenom behov av förbättrade infrastrukturer i sydöstra . Längs mellan och finns sammanlagt ca 6 500 företag varav ett flertal större företag ingående i nationella och multinationella koncerner. Behovet av goda kommunikationer med övriga och är därför mycket stort. Många av de sydöstra kommunerna har låg tillväxt och bekymmersam arbetsmarknad. Genom att integrera E22 i ett framtida nationellt och internationellt transportsystem skapas goda förutsättningar för ett expansivt näringsliv och förbättrad samhällsekonomi i sydöstra . Stora godsmängder transporteras på . Intresset bland företag i sydöstra för kontakter med är starkt växande, och med kommer detta att leda till en markant ökning av godstrafiken. En samlad opinion anser att utbyggnaden av skall ges högsta prioritet. En god standard på är en förutsättning för att sydöstra delen av skall kunna utvecklas på lika villkor i balans med övriga delar av . De omfattande utbyggnaderna i västra med , E4/E6 måste balanseras och kompletteras med bra vägstrukturer i sydöstra delen av landet. E22 har till stora delar byggts ut i lokala väglägen med små trafikmängder. Den ökade trafiken skapar därför nu stora bullerproblem i alla de orter där vägen ligger kvar i sin gamla sträckning. I t.ex. , , Sätaröd utgör E22 inte bara ett miljöproblem utan medför också trafikfara och skapar barriärer. Nya sträckningar utanför tätorterna innebär förbättrade miljöförhållanden liksom snabbare vägförbindelser. Regionens mål är att E22 bör vara utbyggd till motorvägsstandard (/h) under planperiodens första hälft. Utbyggnaden skall ske med prioritering av att godstransporternas behov tillgodoses att flaskhalsar byggs bort genom att bygga förbifarter förbi samhällen att vägavsnitt med höga trafik- och godsmängder och stora olycksrisker prioriteras att vägavsnitt som är viktiga för arbetspendling prioriteras som framkomlighet och tillgänglighet för busstrafik beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av till motorvägsstandard.
mot · GL02T339 · 1997-10-06 00:00:00 — I stora delar av finns fortfarande grusvägar. Stora delar av vägnätet har dessutom dålig bärighet sämre än riksgenomsnittet vad det gäller framkomlighetsstandard. Delar av länsvägnätet är avstängt för tung trafik några månader . Det dåliga vägnätet är till stort hinder för de areella näringarna, industrier och turism. Dåliga vägar är också ett hinder för många bygders fortsatta utveckling. har det beviljats anslag för att öka bärigheten, hårdbelägga och allmänt kvalitetshöja länsvägnätet. Behovet av bärighetsförstärkningar, beläggningar och andra kvalitets- och trafiksäkerhetshöjande åtgärder är dock fortsatt stort. I finns allmänna vägar. Av dessa är grusväg. En omfördelning av medel för att upprusta och belägga det finmaskiga länsvägnätet är nödvändigt! Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfördelning av medel till upprustning och beläggning av länsvägnätet.
mot · GL02T340 · 1997-10-06 00:00:00 — Väg 127 går som en pulsåder genom kommun från öster till väster. Den är också en viktig del i det nationella vägnätet då den förbinder och därmed med södra och . Fortsättningen av vägen går över , och till . Därigenom blir den också en förbindelse med från de sydöstra delarna av . En genomgående numrering av vägen till nr 47 bör genomföras . Vägen är i vissa delar av kommun i dåligt skick och behöver få nya sträckningar. Medel för en ny förbifart vid , förbifart vid och en ny sträckning förbi centralort och är angelägna projekt som behöver verkställas . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ny numrering av väg 127, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel till upprustning av de delar av väg 127 som går genom kommun.
mot · GL02T341 · 1997-10-06 00:00:00 — E18 är utbyggd till motorväg mellan och . Mellan och är standarden motortrafikled. För delen EnköpingSagån planeras en utbyggnad till motorväg. Ett arbetsplanearbete är i sitt slutskede. Objektet är kostnadsberäknat till och har en god samhällsekonomisk lönsamhet ( nuvärdeskvot 1,18). Trafikvolymer 12 000 fordon . I förslaget till nationell vägtransportplan finns nu vägobjektet inlagt med byggstart . Det betyder att det kommer att dröja innan utbyggnaden är klar, vilket är olyckligt ur trafiksäkerhetsoch framkomlighetssynpunkt. Sträckan () är en flaskhals i förbindelserna från och västerut i , ett förhållande som kommer att förstärkas när utbyggnaden av ÖrebroArboga är klar. Det är därför angeläget att motorvägsbygget mellan och Sagån tidigareläggs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigareläggning av byggandet av motorvägen mellan och .
mot · GL02T342 · 1997-10-06 00:00:00 — omorganiserades vilket innebar att produktionen utgör en resultatenhet som konkurrensutsätts och marknadsanpassas. Den konkurrensutsatta delen av drift och underhållsverksamheten har utvärderats på den socialdemokratiska regeringens initiativ. Utvärderingen ledde till att takten i konkurrensutsättningen bromsades upp, för att säkra en fortsatt hög kvalitet på verksamheten. Konkurrensutsättningen har emellertid fått som följd att många arbetsområden gått över till privata aktörer, i många fall i våra glesbygdskommuner. Därför måste vi vara vaksamma så att det inte kommer in alltför många privata aktörer på marknaden, så att staten tappar sin kontroll över verksamheten. Vi har erfarit att gett RRV () i uppdrag att göra en översyn av verkets konkurrensutsatta produktions- och beställarorganisation och anser därför att man bör avvakta med att upphandla fler arbetsområden intill dess att denna översyn är slutförd och regeringen hunnit ta ställning till resultatet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensutsättningen av produktion.
mot · GL02T343 · 1997-10-06 00:00:00 — Utbyggnad av väg 73 Väg 73 är landsväg till . Den är också och landsväg till . Från är en sträcka av till vid en starkt trafikerad smal, krokig och ofta olycksdrabbad väg som är i starkt behov av utbyggnad. Från till är vägen dubbelfilig med motorvägsstandard. är en självständig näringspolitisk ort med två stora dominerande industrier och ett flertal livskraftiga mindre företag med behov av ökade och säkra vägtransporter. Ur sysselsättningspolitisk synvinkel är undermålig standard på en hämmande faktor för utvecklingen. En utbyggnad av vägen skulle skapa arbetstillfällen inte bara vid byggande av vägen utan genom möjligheterna för näringslivet på att utvecklas. Djuphamnen i är en viktig del i regionens hamnstruktur avseende både passagerar- och godstrafik med sin närhet till öppet hav och i det närmaste isfri. Resurser för utbyggnad till storhamn finns genom Hamns förvärv av Hamn med tillhörande mark avsedd för lagring och spedition. En storhamn i skulle avlasta med dess ömtåliga skärgård och vara ett starkt och miljöriktigt alternativ för befintliga och nya färjelinjer till och inte minst för internationellt gods- och tanktonnage som angör . En utveckling av hamnen förutsätter en fortsatt utbyggnad av väg 73. har den sämsta tillfartsvägen av alla kommuner i regionen. En utbyggnad av av väg 73 skulle ge bättre regional balans och rättvisa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att fullföja utbyggnaden av väg 73.
mot · GL02T344 · 1997-10-06 00:00:00 — För varje regions utveckling är goda kommunikationer av utomordentlig betydelse. saknas en förbindelse av godtagbar standard mellan och . I området finns ett starkt industribälte med särskild tyngdpunkt på tillverkningsindustrin. T ex saknar största industri, Olofströmsverken, en tillfredsställande förbindelse till verksamheten i . I ett område inom västra , södra , norra och södra finns ett stort antal orter med betydande näringsliv. Flertalet av företagen är export- och importinriktade och därmed beroende av goda kommunikationer med omvärlden. En vägförbindelse genom detta bälte skulle ha ett upptagningsområde med ett betydande befolkningsunderlag. Den nya situationen på andra sidan ställer också ökade krav på kontakter i östlig riktning som innebär ett ökat behov av att nå hamnarna i . Den nuvarande vägförbindelsen med sin låga standard ger begränsade trafikflöden. Tvärleden som knyter samman flera län och tre Europavägar är av mycket stor betydelse för näringslivet. Leden kommer att tillgodose behovet av nationella, regionala och lokala person- och godstransporter. Kompletteringen av detta regionala stråk till en fullödig tvärförbindelse brådskar. En satsning på tvärleden är dessutom samhällsekonomiskt lönsam. har utrett tvärleden och genomfört en förstudie. Den ekonomiska analysen för denna sträcka visar på mycket god lönsamhet, nettonuvärdeskvot 1,2 där kvoten 0,4 normalt brukar vara tillräckligt för att ett projekt ska komma igång. Tvärleden bör finansieringsmässigt prövas ihop med andra angelägna och viktiga vägstråk. Tvärleden bör därför omgående ges riksvägsstatus för att säkra finansieringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riksvägsstatus för tvärleden BlekingeHalland.
mot · GL02T345 · 1997-10-06 00:00:00 — I finns en femtedel av landets befolkning och här görs hälften av landets alla resor med kollektivtrafik. Fram bedöms antalet resor öka , vilket motsvarar ungefär en procent . Biltrafikarbetet beräknas öka . är det bara en tiondel av anslaget för länstrafikanläggningar som går till . av befolkningen i bor inom en mils radie från centrum, men stadsregionen har gradvis sträckt sig allt längre ut från centrum ut efter de stora transportstråken Europavägarna och järnvägarna.Trafiken i är koncentrerad på en relativt liten yta, vilket leder till att dess negativa effekter som buller, luftföroreningar och olyckor blir mer påtagliga. Trängsel och köbildningar, som orsakar tidsförluster för trafikanterna och är kostsam för näringslivet, präglar trafiksituationen. beräknade att av trafikens negativa effekter under högtrafik i utgörs av trängselkostnader. Även om sådana beräkningar bör tas med viss försiktighet är de en rimlig förklaring till varför det finns ett så stort behov i av investeringar som höjer framkomligheten på vägarna och i kollektivtrafiken. Genom statens aktiva medverkan tillkom den s.k. för att långsiktigt lösa trafikproblemen i . Genom intäkter från biltullar skulle två avlastande vägsystem (Ringen och Yttre tvärleden) byggas, inklusive två nya passager över och (Öster- och Västerleden). Även satsningar i kollektivtrafiken skulle höja kapaciteten väsentligt. Genom det omarbetade förslag som regeringen senare har presenterat försvinner delar av kapacitetsökningen. Österleden är inte längre aktuell och Västerleden hänskjuts till den ordinarie nationella investeringsplaneringen. Tredje spåret ska fortfarande byggas, men har gjorts beroende av att en överenskommelse nås om en nedgrävd , vilket i sin tur inte tillför någon ny kapacitet. Utan den förhållandevis väl utbyggda kollektivtrafiken skulle situationen i länet vara betydligt sämre. görs ca 600 miljoner kollektivtrafikresor i . av alla resor i länet sker med kollektiva färdmedel. Av alla resor i rusningstrafik som berör innerstaden är kollektiva. Kollektivtrafiken i är långt mer diversiferad än i andra regioner som den nästan helt bekostas av invånarna själva. vägsystem är i behov av omfattande upprustning och underhållsbehov för att möta dagens och morgondagens krav på miljö och framkomlighet. Behoven av åtgärder överstiger vida de resurser som staten och regionen har ställt till förfogande. För att lösa trafikproblemen i och uppfylla de krav som regeringen särskilt anger i planeringsdirektiven för regional transportinfrastruktur behöver kraftfulla åtgärder sättas in. Vägsituationen i är en angelägenhet för hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade väganslag till .
mot · GL02T346 · 1997-10-06 00:00:00 — Vägnätet i , som är , har en beskaffenhet som gör att det riskerar att stängas för tung trafik . av vägnätet har varit avstängt under svåra tjällossningsförhållanden. försöker bl.a. genom dialog med transportörerna hitta lösningar på framkomligheten i enskilda fall för att i största möjliga utsträckning undvika att stänga av hela vägsnitt. Ändå åsamkar tjälskadorna fortfarande både näringslivet och enskilda personer stora besvär. Särskilt påtagligt är problemet för skogsnäringen som är beroende av kontinuerliga virkestransporter året om. En annan av länets basnäringar som drabbas är turismen eftersom tjällossningsperioderna ofta sammanfaller med högsäsongen på vårvintern. I det pågående arbetet med att utarbeta länsplaner för regional transportinfrastruktur för 19982007 har en planeringsram på . I enlighet med de centrala riktlinjerna för planeringsarbetet har merparten av den ramen eller i det nu framtagna förslaget till plan avsatts till åtgärder för rekonstruktion och tjälsäkring av befintliga vägar. Den inventering av nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med bl.a. tjällossningsproblemen som föregick planeringen visar emellertid att det ändå finns ett behov av insatser för ytterligare . Även om den föreslagna planen genomförs återstår därför omfattande åtgärder om länet skall få ett acceptabelt vägnät. Näringslivet i det till ytan stora och glest befolkade är i hög grad baserat på olika former av utnyttjande av naturresurser. Bra kommunikationer med ett väl fungerande vägnät som tål tunga transporter året om är därför av central betydelse för länets näringslivsutveckling. har länet hög arbetslöshet inom byggnads- och anläggningsverksamheten. Åkeri- och entreprenadbranschen i länet har dessutom stora problem med undersysselsättning. En kraftfull insats för att med medel utöver den ordinarie åtgärdsramen rusta upp länets vägar till en acceptabel standard skulle på kort sikt lindra den besvärliga arbetsmarknadssituationen och på lång sikt skapa bättre förutsättningar för länets näringsutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägnätet i .
mot · GL02T347 · 1997-10-06 00:00:00 — Regeringen och staten har tydligt visat den ändrade inriktningen vad gäller avgiftsfinansiering av infrastrukturanläggningar. Förutom besluten att tills vidare garantera statliga resurser till det så kallade Dennispaketet i finns också besluten om att staten löser förtida kommunala investeringar i vägar i såväl som . Eftersom den lokala satsningen på uttalats vara ett sätt att förskottera pengar är det därför nu logiskt att staten även löser in . En inlösen av handlar om ca 25 milj.kr., vilket rimligen bör ställas i proportion till regeringens inlösen av kommunala investeringar i storstadsområdena (ca 600700 milj.kr. Regeringens inställning till avgiftsfinansiering av infrastrukturanläggningar måste nu fullföljas genom en inlösen av enda betalbro . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inlösen av .
mot · GL02T348 · 1997-10-06 00:00:00 — Klarastrandsleden är en av största genomfartsleder. Trafikmängden är större än vad som i vanliga fall brukar motivera motorvägsstandard. är Klarastrandsleden endast tvåfilig. Dessutom finns det fortfarande kvar en signalreglerad korsning den sista på vägen mellan och . Ombyggnad av Klarastrandsleden till fyrfilig väg behandlar vi i en annan riksdagsmotion. I denna motion tar vi upp det ytterst skyndsamma behovet av att bygga bort den signalreglerade korsningen KlarastrandsledenPampaslänken. Denna korsning orsakar köer i rusningstrafik men även vid andra tider både på vardagar och på helgdagar. Korsningen medför stora onödiga luftföroreningar, buller, trängsel, ekonomiska förluster och att bilister i stället kör på innerstadsgator. T.o.m. flygbusssarna till väljer ibland innerstadsgatorna eftersom trafiken står still på leden. Denna korsning är som enskild källa en av regionens allvarligaste miljöfaror. hävdar att man inte har medel till en ombyggnad. Vi föreslår att uttalar att ska prioritera bland befintliga medel så att korsningen kan byggas om. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bygga om korsningen KlarastrandsledenPampaslänken.
mot · GL02T349 · 1997-10-06 00:00:00 — Kalka i stället för att salta Vägsaltet som används vid vinterväglag, påverkar miljön negativt och ökar rostangreppen på våra bilar. Dessutom blir vägarna skvättiga och tråkiga att köra på och bilarna mycket smutsiga. En vinterväg som inte saltas är mycket vackrare att se och trevligare att köra på. Saltning används för att vi skall undvika bilolyckor, genom halkfria vägar. Att minska olyckor är mycket angeläget. är allt fler bilar utrustade med en termometer som visar vägbanans temperatur, vilket gör det lättare att anpassa hastigheten efter väglaget. har med goda resultat provat halkbekämpning på vägar med kalkstenskross istället för salt. Denna metod för halkbekämpning borde användas i mycket större utsträckning, främst därför att detta alternativ är bättre för miljön. Kalken motverkar försurningen längs våra vägar där belastningen är som störst. Därför är det angeläget att staten stimulerar användandet av kalkstenskross för halkbekämpning. Även i våra städer och tätorter kan kalken ersätta saltet. I kommun har man använt kalk , i kommun och även har med framgång använt kalk som halkbekämpning. I tätorter får man inte bara en renare miljö utan också renare trottoarer, cykelbanor, butiker och trappuppgångar dessutom är kalken skonsam mot våra skor, hundtassar och cykeldäck. har avsatt pengar för omställning till hållbar utveckling. Att kalka istället för att salta på våra vägar och i våra tätorter är en god miljöinvestering. Därför borde delar av detta anslag användas till eventuellt ökade kostnader för denna åtgärd. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att använda kalkkross som halkbekämpning.
mot · GL02T350 · 1997-10-06 00:00:00 — Enligt väglagen är kommunen skyldig att tillhandahålla sådan mark som är allmän mark till där staten är väghållare. Kommunen har rätt att få ersättning för marken. Enskild markägare säljer sin mark direkt till mot marknadsmässig ersättning. Problemen uppstår när planering och detaljplaner för en vägdragning är klara, men det tar tid till igångsättning av projektet. Enskild fastighet inom eller intill det planerade projektet blir givetvis osäljbar. Det är inte ovanligt att det inträffar att t ex en villaägare emellan att planering påbörjats och att det regelrätta arbetet igångsätts fler år senare av olika skäl vill avyttra sin fastighet. Detta är då omöjligt. kan enligt sin förordning då inte inlösa fastigheten förrän statlig lånegaranti finns. Fastighetsägaren ställs då antingen inför en personlig ekonomisk (och social) katastrof genom att inte kunna sälja, eller så går kommunen in och köper fastigheten. Kommunen får då i sin tur ersättning av vid igångsättning men förlorar kapitalkostnaden för den period man legat ute med köpeskillingen. Detta är orimligt. borde så snart planering är avslutad kunna köpa sådana fastigheter det ändå senare ska köpa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring i förordning om att inlösa fastigheter innan statlig lånegaranti beslutats.
mot · GL02T351 · 1997-10-06 00:00:00 — Utbyggnaden av transportinfrastrukturen skall bidra till utveckling och tillväxt i alla delar av landet. Med bra kommunikationer minskas avståndens betydelse. Näringslivets konkurrenskraft hänger nära ihop med frågor om trafikförsörjning. Näringslivets struktur förändras. Allt mer av just-in-time-produktion ställer krav på god standard och hög tillförlitlighet vid transporter. Långa avstånd inom landet, till övriga och andra marknader, gör att våra avståndsnackdelar måste kompenseras med väl fungerande transporter och en väl utbyggd infrastruktur. Som del av tillhör sydöstra ett av snabbast växande tillväxtområden. Detta ställer krav på bl.a. goda och utvecklade kommunikationer. För läns och för sydöstra näringsliv, turism och befolkning är det ytterst viktigt att E 22 mycket snart får tillfredsställande och med övriga nationella vägar jämförbar standard och framkomlighet. E 22 passerar och knyter samman viktiga orter och områden längs bl.a. läns och läns kuster. En förutsättning för att näringslivet i kustregionen mellan och , med ca en miljon invånare, skall expandera och utvecklas är att E 22 , upprustad och utbyggd, integreras i ett framtida nationellt och internationellt transportsystem. För det stora antalet större företag, varav flera ingår i nationella och multinationella koncerner, liksom för den mängd mindre och medelstora företag, som också är lokaliserade i nära anslutning till E 22, är behovet av säkra, snabba och punktliga transporter inom landet men även internationellt mycket stort. Förändringarna i skapar nya förutsättningar för sydöstra och läns utveckling. Hamnarna i län och i , alla i nära anslutning till E 22, kommer att få ökad betydelse när det gäller naturliga och tidsbesparande transporter. Trycket på ökar. län är ett av landets mest turisttäta län. Mellan två och tre miljoner turister besöker länet inklusive . Utlandsturismen ökar och kommer så att göra i takt med bl.a. Central- och ekonomiska och demokratiska utveckling. Vid utbyggnaden av färjetrafiken och övrig sjöfart till östra och kommer bilturismen att öka avsevärt, vilket ökar behovet och betydelsen av ett vägnät med hög standard längs ostkusten. Även av detta skäl är det mycket viktigt att den planerade utbyggnaden av söder om verkställs. Det mellan och regeringen framförhandlade och beslutade anslaget för upprustning av tre delsträckor av söder om bör följas upp med fortsatt anslagsgivning för upprustning av återstående delar av . Utbyggnaden och upprustningen av , den betydelsefulla trafikpulsådern i sydöstra , är inte enbart av regional betydelse. Det är en fråga av såväl nationell som internationell betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av snar upprustning av .