mot · GL02Fö211 · 1997-10-06 00:00:00 — Grundutbildningen och organisationen av de civila beredskapsstyrkorna är ett allvarligt missbruk av totalförsvarsplikten. För regeringen spelar det uppenbarligen mindre roll vad de pliktuttagna skall fylla för funktion. I stället för pang för pengarna som varit den skämtsamma benämningen på försvarets koncentration till kärnuppgifterna tycks mottot plikt för pengarna blivit vägledande för regeringens politik. Uppsättandet av civila beredskapsstyrkor genom grundutbildning av totalförsvarspliktiga bör avbrytas redan under innevarande budgetår och resurserna överföras till de delar av det civila respektive militära försvaret de hämtats ifrån. I ett värnpliktssystem där endast hälften av de totalförsvarspliktiga genomför den i fred mest betungande delen av plikten, grundutbildningen, bör betydelsen av motivation och frivillighet öka. Om två individer genomgår inskrivningsprövning och båda uppfyller kraven för en enskild befattning, bör självfallet den som önskar genomgå utbildning ges företräde. Dagens utbildningssystem i Försvarsmakten bör i flera avseenden ses över för att underlätta rekryteringen och minska olägenheterna för den värnpliktige. Vi stöder regeringens beslut om en genomgripande utredning av totalförsvarsplikten. 8 Frivilliga i försvaret Det frivilliga engagemanget i försvarsansträngningar är en internationellt sett unik tillgång. I takt med förändringarna inom totalförsvarets organisation såväl som samhället i dess helhet måste självfallet också detta engagemang ges ändamålsenliga möjligheter. Goda ekonomiska betingelser för de frivilliga försvarsorganisationerna kombinerade med en tydlig inriktning på utbildning för att fylla viktiga befattningar inom totalförsvarets krigsorganisation måste vara vägledande. Frivilligförsvarets betydelse för försvarsviljan får emellertid heller inte underskattas. Därför kan ingen hundraprocentig korrelation mellan insatta medel och uppnådd försvarseffekt erhållas. Regeringens förslag om förändring av bidragssystemet till de frivilliga försvarsorganisationerna tillstyrks. Att frivilligrörelsen ges möjlighet att finansiera en större del av sin verksamhet på detta sätt möjliggör en mer långsiktig planering. Detta är särskilt viktigt i anpassningsperspektivet. Regeringens förslag om plikttjänstgöring i civila beredskapsstyrkor rycker däremot undan grunden för en del av frivilligorganisationernas verksamhet. Vi anser, liksom regeringen i skrivelsen, att de uppgifter som kan lösas genom rekrytering och utbildning av frivilliga i första hand skall lösas på detta sätt. Plikttjänstgöring är en sista utväg för att personalförsörja de delar av totalförsvaret som inte kan ges tillräcklig volym och kvalitet på personalen genom t.ex. frivillig rekrytering. För hemvärnet såväl som för andra delar av den frivilligt rekryterade krigsorganisationen är det av stor betydelse för motivation och förmåga att lösa sin uppgift att modern materiel tillförs. De anmärkningsvärda förhållanden som redovisats från vissa försvarsområden, där man på ena sidan länsgränsen kunnat köpa splitter ny överskottsmateriel av samma slag som grannförsvarsområdet beställt nytillverkning av, måste rättas till genom en förbättrad styrning av materielflödet i försvaret. Dagens styrka i Hemvärnet är en varningsklocka vad gäller den framtida rekryteringen. Försvarsbeslutets mål om 125 000 hemvärnsmän ter sig alltmer avlägset. Redan i och med presentationen av knappt efter försvarsbeslutet stod det klart att regeringen inte förmått förelägga ett förslag med balans mellan uppgifter och resurser. Den planerade verksamheten i Försvarsmakten är enligt regeringen 300500 miljoner dyrare än det anslag som medgivit. Därmed torde försvarsbeslut slå något av ett rekord i begränsad livslängd. Den brist som angivits av försvarsmakten motsvarar i runda tal kostnaden för en armébrigad eller de särskilda medel som avdelades i försvarsbeslutet för anpassningsåtgärder på det försvarsindustriella området. Moderata samlingspartiet framförde års beslut ett radikalt annorlunda förslag till omfattning och inriktning av det svenska försvaret och lade också förslag om en ram som innehöll mer än vad regeringen föreslagit. Den inriktning som ovan redovisas kräver naturligtvis ekonomiska ramar av en annan storleksordning än vad och Socialdemokraterna drivit igenom. För att möjliggöra den krigsorganisation vi föreslår bör en successiv upptrappning av försvarsanslagen i förhållande till regeringens successiva nedrustningsförslag ske. Vidare anser vi att den del av anslaget till de fredsbevarande internationella styrkorna som avser militär trupp bör inordnas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. En ökning av anslagen med bör ske intill dess att den ekonomiska nivå som Moderata samlingspartiet förordade vid försvarsbeslut uppnås. Det möjliggör såväl den större organisation som vi föreslagit som den satsning på kvalitetshöjningar som också redovisas i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om europeisk samverkan och integration,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Nato som ryggraden i en alleuropeisk säkerhetsordning,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nordisk-baltiskt försvarssamarbete,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av ett starkt försvar också i fred och kris,1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av en strategi för svensk säkerhet och en därtill kopplad försvarsdoktrin som grund för försvarsplaneringen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på förmåga till samverkan med Natos länder och dess militära infrastruktur, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen till bör redovisa en beredskapsplan för återtagning och långsiktig anpassning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försvarets ledning och styrning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkning av Försvarsdepartementet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de militära stridskrafternas utveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemvärnets materiella utveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om successiv höjning av anslaget till utgiftsområde 6 Totalförsvar under den närmaste fyraårsperioden.2 1 Yrkandena 14 hänvisade till UU. 2 Yrkande 12 hänvisat till FiU.