ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02N276 · 1997-10-06 00:00:00 — Innan den nya ellagen trädde i kraft var en liten elproducent (mindre än 1 500 kW) i praktiken tvingad att leverera sin el till den lokale eldistributören, som var nätägare. I de kontrakt som upprättades fanns ofta en paragraf där nätägaren fritogs från skadestånd om producenten förhindrades att leverera el till nätet på grund av t.ex. nätarbeten. Som regel var detta inget problem eftersom den mindre elproducenten och elkunderna fanns på samma ledning. Bolaget hade då ett eget intresse av att få nätet i ordning så att elleverans och därmed också mottagning kunde komma igång. Genom att det numera formellt är skilda ägare till nät och elhandel samt att det kan uppstå svåra bekymmer för en elkund vid längre strömavbrott, har beslutat om skadeståndsskyldighet för den nätägare som åsamkar elkunden förluster. Logiskt hade varit att införa en skadeståndsskyldighet för nätägaren till den elproducent, som undanhålls möjlighet att leverera el till nätet. Frågan har blivit mera känslig efter avregleringen av elmarknaden, då producenten plötsligt kan sälja sin el till någon annan köpare än den tidigare eldistributören. Denne har ofta samma ägare även om verksamheten är delad i nät och elhandel. Samverkan mellan de två grenarna är ofta mycket intim med samma företagsledning och samma styrelse i båda bolagen. I de fall en mindre producent föredrar att sälja sin el till någon annan än det elhandelsbolag som är nära knutet till nätägaren, kan tyvärr ibland en önskan uppstå att försvåra leveranserna till den nye köparen. Förebärande exempelvis behovet av långvariga reparationer på just den nätdel där inleveransen skall ske, har den formellt fristående nätägaren möjlighet att stänga ute elproducentens möjlighet att leverera el till nätet. På samma sätt som det införts ett kundskydd med skadeståndsansvar för den nätägare som inte kan tillhandahålla el, bör det införas skadeståndsansvar om en liten producent av ovan liknande skäl undanhålls möjlighet att leverera el till nätet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av tillägg i ellagen om producentskydd för elleveranser från små produktionsanläggningar.
mot · GL02N277 · 1997-10-06 00:00:00 — Energiomställning av allmänna samlingslokaler Under innevarande budgetår har bostadsfastigheter beretts möjlighet att söka statligt stöd för omställning av energikälla i värmeanläggning, från direktverkande el till annat värmemedium. Detta stöd är av godkänd kostnad. Bland de allmänna samlingslokalerna finns åtskilliga lokaler som lockats in i ett stort elberoende p g a att det vid tiden för installationen ansågs klokt med direktverkande el för uppvärmning av samlingslokaler. Tiden har därefter visat att man band upp sig till en energikälla där användandet behöver minska. De allmänna samlingslokalerna utgör en viktig del av samhällets och den enskilda ortens utveckling avseende demokrati, yttrandefrihet och kulturutbud. Denna roll möjliggörs av många människors oavlönade ideella arbete. P g a knappa ekonomiska resurser är investeringar, även av relativt små belopp, svåra att genomföra. Det innebär att samlingslokalföreningar, vilka bundit upp sig till direktverkande el, inte har några reella möjligheter att ta sig ur detta förhållande, med mindre än att man får ekonomiskt stöd från något håll. Ur energiomställningssynpunkt är det lika angeläget att elförbrukningen kan minska i allmänna samlingslokaler som i bostäder. För att underlätta en nödvändig och kostsam omställning av energikälla bör därför de föreningsägda allmänna samlingslokalerna få samma möjlighet till stöd som bostadsfastigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till energiomställning i allmänna samlingslokaler som har direktverkande el.
mot · GL02N278 · 1997-10-06 00:00:00 — Vi närmar oss åter de då många ungdomar förpestar tillvaron för sina medmänniskor. Mellan jul och nyår, ibland längre, terroriseras omgivningen av vårdslösa ungdomar som i hänsynslös leklystnad bränner av sina smällare. Gatlyktor vandaliseras, brevlådor med eller utan innehåll förkolnar. Ett 50-tal lägenheter brinner upp, enligt . Missbruket med smällare kan sägas leda till att den enes frihet blir den andres ofrihet. Barn kan få hörselskador av det korta och intensiva ljud som smällarna orsakar. Personer med hörapparater får en extra effekt. skadas mellan 1 000 och 1 500 personer av pyrotekniska leksaker, är män, majoriteten pojkar , enligt en kartläggning som gjort. Sjukvården belastas med helt onödiga kostnader. Kommunstyrelsen (KS) i behandlade en motion ang förbud av smällare. I sammanfattningen skriver KS: Resultatet av försök att stävja okynnessmällandet har gett visst, om än otillräckligt, resultat. Önskvärt är att smällandet begränsas till timmarna runt tolvslaget på nyårsnatten. KS ser dock små möjligheter för kommunerna att nå detta mål utan ändrad lagstiftning. Det är polismyndigheten och inte kommunen som beslutar om försäljningstillstånden. Ordningen på offentlig plats är i första hand reglerad i Ordningslagen beslutad av . Kommunernas lokala ordningsstadgor är endast lokala tillägg/justeringar till Ordningslagen och får inte omfatta frågor som är reglerade i lag. Bestämmelserna får inte heller lägga onödigt tvång på medborgarna. På många orter i finns en stark opinion mot okynnessmällande. Lösningen bör därmed vara att skärper 3 kap § 7 Ordningslagen. KS beslöt att bifalla motionen och att tillsammans med kommunerna i övriga uppvakta regeringen i syfte att få en lagändring till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av ordningslagen.
mot · GL02N284 · 1997-10-06 00:00:00 — Den svenska glasnäringen har erövrat och befäst ett världsrykte, framförallt genom duktiga konstnärer/formgivare och skickliga glasarbetare. I Glasriket i har gemensamma satsningar gjorts av ett 15-tal glasbruk och fyra kommuner för att marknadsföra glasnäringen turistiskt som ett upplevelseområde. Glasriket besöks av stora turistströmmar . Trots att glaset från är vida känt världen över och området har blivit ett etablerat turistområde så har flera glasbruk försvunnit och personalstyrkorna reducerats kraftigt . Detta är ett hot mot den nödvändiga mångfalden. kommun i Kronobergsdelen av glasriket är den glasbrukstätaste kommunen och i övrigt starkt industriberoende. Det är därför med stor oro man som kommuninvånare betraktar utvecklingen eller snarare bristen på positiv utveckling inom den glasindustrin. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den glasnäringen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att denna på olika sätt bör medverka till utveckling av turism och kultur med glasnäringen som bas i detta upplevelseområde.
mot · GL02N286 · 1997-10-06 00:00:00 — Bygg ut naturgasen för mångfald och för ett för framtiden långsiktigt hållbart energisystem! Naturgasen har funnits tillgänglig på den syd- och västsvenska energimarknaden. Sedan introduktionen har naturgasen lyckats få acceptans som ett väl fungerande och miljömässigt bra alternativ. I den svenska energiförsörjningen har naturgasen en marknadsandel på . Dock har den, där den geografiskt finns tillgänglig, uppnått en marknadsandel om . Detta är lika med den nivå som finns i övriga . Naturgasen har lyckats etablera sig på marknaden som ett bra energialternativ, i allt från ett antal olika småskaliga användningsområden inom villasektorn till storindustrins komplicerade processer. Inom fordonssektorn har naturgasen i MalmöLund-området ersatt framför allt diesel inom av kollektivtrafiken. Detta innebär att området har en av mest miljöoptimerade kollektivtrafiklösningar, med stora miljöförbättringar, lokalt och regionalt, samt klimatförbättringar globalt. Den oberoende miljöorganisationen, , har fastställt att naturgastekniken innebär en brygga in mot biogas och vätgas. Naturgas är därmed en introduktion till ett långsiktigt hållbart energisystem. I den av , nu 1997, antagna propositionen uttalas att befintligt naturgasnät skall utnyttjas till fullo. Jag vill med denna motion hävda att dessa goda resultat väl motiverar en fortsatt naturgasutbyggnad från Syd- och mot /Bergslagen. I ett nordiskt och Östersjöperspektiv ingår dessutom naturgasen som ett identifierat samarbetsprojekt. Det är därför viktigt att konkret bidrar till att förverkliga denna möjlighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fortsatt naturgasutbyggnad.
mot · GL02N287 · 1997-10-06 00:00:00 — har de enskilda regionernas egna utvecklingskraft fått allt större betydelse för ekonomiska utveckling. Allt större förväntningar har därmed lagts på småföretagens konkurrenskraft, expansionsförmåga och sysselsättningsutveckling. Nya företagsformer, nya utvecklingsmetoder och nya offentliga stödåtgärder utvecklas successivt för att påverka utvecklingen inom detta breda och komplicerade område. Bland exemplen på nya företagsformer med intressant utvecklingspotential finns t.ex. de nya kooperativen som medger enkla juridiska lösningar för att i liten skala pröva nya affärsidéer i både service och tillverkningsföretag. En stark tillväxt av kvinnligt företagande har bl.a. bidragit till att öppna nya verksamhetsområden för affärsverksamhet. Ett mycket omfattande praktiskt utvecklingsarbete pågår i projektform i hela landet där olika metoder prövas för att främja övergång från lönearbete till företagande, entreprenörsutveckling, egenföretagande, expansion av småföretag etc. Framväxten av nya former av mikro- och småföretag ställer bl.a. nya krav på associations- och skatterättsliga lösningar om denna nya entreprenörsanda ska kunna tas till vara. Det behövs bättre kunskaper och kraftfullare stöd från den offentliga sidan. En översyn borde ske av olika slags regelverk och en kraftsamling ske genom en sammanläggning av statens organisatoriska resurser för regional småföretags- och glesbygdsutveckling. Med hänsyn till den snabba utveckling som pågår inom den statliga småföretagsfrämjande politiken bör genomföra en utvärdering av vilka organisatoriska konsekvenser som den nuvarande utvecklingen medför. Vi vill i sammanhanget peka på de resurser för bygde- och småföretagsutveckling som finns hos och i och de möjligheter detta ger för en effektivisering genom sammanläggning av verksamheter som bedrivs såväl inom som och , vilket ger utomordentligt goda förutsättningar för organisatoriska lösningar i . En kombination av kompetens och erfarenheter inom företagsutvecklingsområdet med inriktning på nya entreprenörer i landsbygdsområden och institutets breda kompetens inom tillämpad forskning och utvärdering beträffande regional utveckling borde således ge goda möjligheter till rationella organisatoriska lösningar med placering i . ligger dessutom geografiskt mitt i och centralt i de glesbefolkade områden som är av största intresse för småskalig företagsutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett centrum för småföretagsutveckling.
mot · GL02N288 · 1997-10-06 00:00:00 — Den svenska varvsnäringen har genomgått en dramatisk strukturomvandling. Få varv har överlevt. De varv som är verksamma konkurrerar , under ojämlika villkor, med varv i andra länder. 1994 undertecknades det internationella avtal som innebar att olika länders riktade varvsstöd skulle avvecklas . har också uttalat sin mening om att svenska varv ska kunkurrera på en rättvis marknad där länders varvsstöd är avvecklat. Med det motivet avslås också förslag om att införa även ett svenskt varvsstöd. Det är av stor betydelse att har en inhemsk kompetens inom reparations- och nybyggnadsverksamhet. Det är viktigt att vi som nation kan klara service och reparationer av svenska fartyg, men också av andra nationers fartyg som vistas i våra vatten. Av samma skäl är det ur beredskapssynpunkt oerhört viktigt att denna kompetens kan säkerställas. Det är således rimligt att utvärdera effekterna av avtal. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensk varvsindustri.
mot · GL02N289 · 1997-10-06 00:00:00 — Det svenska glaset, och Glasriket, som med sina bruk spänner över fyra kommuner i sydöstra , är en nationalklenod som vi alla kan vara stolta över. Redan tidigt under detta sekel exporterades glaset som ett starkt bevis på svensk kvalité. Tack vare skickliga formgivare och lika skickliga glasblåsare, slipare och gravörer har Glasriket lyckats behålla sin attraktionskraft. Utvecklingen inom den glasindustrin i inger dock stor oro. Under de senare decennierna har antalet glasbruk och därmed en mängd sysselsättningstillfällen i Glasriket försvunnit. Frågan är dessutom högaktuell då den dominerande koncernen i området kraftigt reducerat personalstyrkan. Glasriket i är ett begrepp som ur turistsynpunkt är ett av viktigaste upplevelseområden. Mångfalden i området har försämrats genom de rationaliseringar som gjorts och detta är ett hot mot den framtida turismen. Ett stort mått av svensk industrihistoria finns att skåda i området och det är av yttersta vikt att detta bevaras . Trots att staten medverkar till att utveckla det svenska hantverks- och designkunnandet inom glasområdet, bl.a. genom utbildning och genom att glasnäringen marknadsförs i våra turistsatsningar, borde mer kunna göras, genom att regeringen beaktar en näringslivssatsning som underlättar den svenska glasindustrins och liknande hantverksmässiga näringars framtid. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en satsning på glasindustri och liknande hantverksmässiga näringars framtid.
mot · GL02N291 · 1997-10-06 00:00:00 — På lång sikt är det nödvändigt att bryter den könsuppdelade arbetsmarknaden där kvinnorna i majoritet arbetar i offentlig sektor och männen i majoritet i den privata sektorn. Turistnäringen skulle kunna bli den bransch som gick i spetsen för denna långsiktiga strukturomvandling på den svenska arbetsmarknaden eftersom branschen expanderar inte bara i storstäderna utan också i regioner med glesbygd. har i sin rapport till Turistdelegationen, Utbildningsfrågor inom turismen, bl.a. visat på en del av de problem som finns och som drabbar kvinnorna särskilt svårt. De har högre betyg än männen och konkurrerar därmed ut dem på turistutbildningen vilket resulterar i att männen väljer andra utbildningsvägar som lättare leder till arbeten med både högre lön och högre tjänster. Turistnäringen är för viktig av flera skäl. Av de 140 000 som arbetar inom näringen finns ca 65 000 i vårt län. Det intressanta med näringen är dels att den expanderar men framför allt att en majoritet som redan arbetar i branschen (t.ex. inom logi, restaurang och affär) är kvinnor samt att av dem som utbildar sig inom turistutbildningarna är kvinnor. För att erhålla en jämn könsfördelning behövs fler män till branschen. I har det tillkommit fler personer i branschen åren 1995 och 1996 vilket är högt med tanke på att antalet anställda minskar inom andra sektorer, där många kvinnor arbetar. Turistdelegationen har regeringens uppdrag att genomföra riktade studier för utvecklingen av svensk turism. I det regeringsuppdraget borde också ingå att studera hur man bryter den könsuppdelade arbetsmarknaden. Detta för att möjliggöra även för kvinnor att också utvecklas och befordras inom branschen samt finna former för fler kvinnor att både starta företag men också utveckla de företag som redan finns. Därutöver behövs det fler kvinnliga ledare och chefer eftersom det både i branschen och dess organisationer till övervägande del finns en majoritet kvinnor anställda medan flertalet chefer är män. I regeringsuppdraget bör också lämnas förslag till hur en bättre samordning kan ske med näringslivet och turistutbildningarna, med försök i och ett annat län som jämförelseobjekt, samt en kostnadsberäkning. Försöken bör vara fleråriga för att möjliggöra de långsiktiga resultat som kommer att krävas för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden för kvinnor och män på lång sikt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att studera hur turistbranschen skulle kunna gå i spetsen för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden.
mot · GL02N292 · 1997-10-06 00:00:00 — Det skogspolitiska beslutet inriktar sig på miljö. Där jämställs miljömålet med produktionsmålet. Om detta råder en politisk enighet. Målen är väl definierade. Däremot är det oklart vilken strategi som bör användas för att nå det angivna målet. Vi har under tydligt märkt en omsvängning i konjunkturläget inom hela skogsnäringen. Efterfrågan har ökat år för år både vad avser sågade trävaror och pappersmassa. Sågverken ökar snabbt sin kapacitet och exportmarknaden är fortsatt god. Vi har tidigare upplevt snabba omsvängningar i produktionen. Det är naturligtvis bra att vi har avsättning för våra produkter, men de häftiga svängningarna skapar bekymmer på många håll, exempelvis med osäkra arbetstillfällen, ryckighet i transportapparaten. Så borde det inte vara. Vi borde ha en stabilare produktion inom sågverksindustrin. Förädlingsgraden inom sågverksbranschen ökar endast måttligt. Men vissa goda undantag finns dock. Problemet verkar dock ligga på ett plan där det inte finns tillräckliga incitament inom branschen för att förbättra läget, även om det på sina håll finns exempel på motsatsen. En högre förädlingsgrad skulle föra med sig en stabilare marknad. Mot bakgrund av skogsnäringens ställning vad avser handelsbalansen och de möjligheter näringen har att bidra till ökad sysselsättning, framför allt i glesbygden, måste det vara samhällsekonomiskt motiverat med samhällsstöd till näringen. Stödformerna kan naturligtvis variera i både omfång och modell, men målet bör vara att utveckla nya system och metoder för vidareförädling där skogsråvaran tillsammans med andra råvaror exempelvis återvinningsbara kompositmaterial och skogsråvarorna i sin egna tappning får utgöra grunden för fortsatt forskning. Ett annat mål bör vara att ersätta material som är svårare att återvinna, med mer förnyelsebara material som trä eller trä i kombination med andra återvinningsbara material. Ökade anslag till forskningen inom området komposit och skogsråvara är ett exempel. Ett särskilt etableringsstöd, hjälp till utbildning för lokalt verkande småföretagare inom de olika branscherna kan vara ytterligare ett alternativ. Vi skulle också kunna initiera en gemensam nordisk marknadsföring av vidareförädlade träprodukter ute i . Olika sorters forskningsprojekt bör stöttas för ett ökat användande av träfiber i byggnationer inom olika områden. Det kan göras tillsammans med nytänkande vad gäller kompositmaterial för att förbättra fiberns egna egenskaper. Men också med traditionell byggteknik med nyheter som laminat av träfiber, där hög kvalitet och säkerhet går hand i hand. För att nå målet med en kraftigt ökande BNP , som regeringen förutsatt i sin budget, fordras ett ökat värde av exporten. Det kan bland annat ökad vidareförädling och ett större tillvaratagande av skogsråvaran bidra med. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för ökad förädlingsgrad av skogsråvaran och därmed dess exportvärde, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning för ett ökat användande av träfiber i kombination med kompositmaterial.
mot · GL02N293 · 1997-10-06 00:00:00 — bör delta som fullvärdig medlem i den FN-anslutna världsorganisationen , WTO (att ej förväxla med som har samma initialer). WTO, som ursprungligen bildades som en samarbetsorganisation mellan olika länders nationella turistorganisationer, fick sin nuvarande organisationsform 1975. deltar 133 nationer eller territorier i WTO, som har sitt säte i . Det är den enda organisation som finns i världen för att följa och föreslå projekt och utvecklingslinjer för den globala turismen. spelar en viss roll i världens turismutveckling, dels för att bortåt 2 miljoner svenskar reser utomlands, dels för att har en av uttalad ambition att förbättra sin inkommande turism. Turismen ger mycket stora effekter på ekonomi och sysselsättning men har också bidragit till att skapa problem inom miljö, sociala strukturer (barnprostitution är ett av dem) och snedvridna ekonomiska effekter. Dessa frågor löses betydligt bättre nationerna emellan än genom att mottagarländer försöker angripa dem var för sig. WTO bedriver ett seriöst utvecklingsarbete i dessa frågor. Vidare har WTO byggt upp en imponerande kunskapsbas och begreppsapparat som även utnyttjats av den svenska turistdelegationen i dess utvecklingsarbete för den svenska turismen. deltar i som delansluten medlem i WTO. är som nation inte tillräckligt starkt representerad genom en sådan lösning enligt min och turistbranschens mening. Regeringen har (senast i prop.1997/98:1 utgiftsomr. 24, s. 27) uttalat att det övergripande målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Dessa mål skulle lättare kunna uppfyllas om deltog i det FN-anslutna samarbete som finns länderna emellan inom turismen. brukar inte tveka att delta i FN-samarbete i alla dess former och det framstår därför som egendomligt att nationen inte deltar i WTO när landet spelar en viktig roll i världen med den utgående turismen och med en ambition att förbättra sin inkommande turism. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ansluter sig som fullvärdig medlem i .
mot · GL02N294 · 1997-10-06 00:00:00 — Att starta och driva eget företag kräver helt naturligt stora insatser av den enskilde företagsägaren. Det är mycket positivt att statsmakten har ställt till förfogande pengar som till vissa delar är subventionerade speciellt vad avser räntetid. Nyföretagarlån, företagarlån till kvinnor och stödpengar, administrerade från till s.k. vitaminpengar, är insatser som underlättar företagandet. Ett viktigt skäl till att människor inte vill starta eget eller utöka verksamheten genom t.ex. personalutökning är de risker som man tar med sin personliga ekonomi i händelse av tvingande avveckling av företagsverksamheten, t.ex. genom konkurs. Företagsformer som aktiebolag, ekonomisk förening och stiftelse begränsar till viss del betalningsansvaret exklusive insatskapitalet. Upptagna lån med krav på borgensåtagande av delägarna kan sägas delvis urholka det tidigare nämnda begränsade ansvaret. De andra företagsformerna enskild firma, handelsbolag och kommanditbolag har vid konkurs fullt betalningsansvar av delägarna i företaget. Ansvar för företagets ekonomi måste av nödvändighet ligga på beslutsfattarna och ägarna. Frågan blir, hur stor skall risken vara för nyföretagaren och företagsägarna? Att gå från hus och hem vid ett misslyckande är knappast rimligt. För att begränsa riskexponeringen för företagaren i nystartade, befintliga små- och medelstora företag i händelse av obestånd och eventuell konkurs bör möjligheter skapas som sprider riskerna på fler. Olyckor för den enskilde, t.ex. olycksfall, bränder och bilolyckor, kan man till viss del försäkra bort genom att kontinuerligt betala försäkringspremier till försäkringsinstanser. Det bör vara möjligt att genom befintliga system skapa ett försäkringsinstrument som skyddar den enskilde från för stora ekonomiska förluster vid en företagskonkurs. Avsikten är ej att helt försäkra bort risken vilket skulle ge fel signaler att inga risker finns med företagande. Något slags självrisk skulle kunna vara en lösning. Det bör också vara helt möjligt att genom försäkringsväsendet skapa möjligheten till ett nystartarkapital. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagarnas riskexponering.