ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sk654 · 1997-10-06 00:00:00 — Mycket talar för att tiden är mogen för en ny skattereform. En reform som tar hänsyn till nya problem och trender som snabbt utvecklas i och i vårt internationella närområde. Den nya skattepolitiska reformen bör främst ta sikte på att minska de problem som uppstår då har väsentligt högre skattenivåer och andra beskattningsområden än våra grannländer samt att skapa ett svenskt skattesystem där incitamenten för skattebrott minimeras. Den svenska skattenivån ligger väsentligt över vad som skulle vara nödvändigt. Detta föranleds av att det är allt vanligare att såväl enskilda skattebetalare som näringsidkare flyttar både löner och kapital till utländska skatteparadis. Därmed undgår man att betala sin skatt och bidrar inte till finansieringen av gemensamma samhällsåtaganden som skola, vård och omsorg. Stora skattebelopp undanhålls också beskattning genom allt svartarbete och annan svart näringsverksamhet som bedrivs i . Det är regering och riksdag som ansvarar för att skapa ett skattesystem som inte inbjuder till fusk och ekonomisk brottslighet. Regeringens extrema högskattepolitik i kombination med ett urholkat moraliskt medvetande är huvudförklaringen till den omfattande svarta ekonomi, som vuxit fram i . Den svarta ekonomin beräknas omsätta ca vilket motsvarar ca 300 000 heltidsarbeten som undanhålls beskattning. Den svarta sektorn är därmed större än både den svenska bilindustrin och skogsindustrin. Det stora problemet är att ärliga skattebetalare tyngs av skattebördan då man skall betala skatt både för sig själva, och dessutom för alla svartarbetare. Detta är motiv nog för en ny skattereform. En sund marknadsekonomi förutsätter en gemensam etisk grund där dygder som personligt ansvarstagande och hederlighet främjas och värderas mer än vad som skett i vårt land . Skattesystemets funktion påverkar vårt etiska handlande och därmed direkt landets ekonomi. Incitamenten till svartjobb är extremt stora och det finns åtskilliga exempel på att andra dåligt kontrollerade trygghetssystem sponsrar svartarbete. Det är förödande då samhället självt, med ett regelverk som dagens skattesystem, starkt utmanar medborgarnas moral. Det krävs både en fungerande privat etik och en genomtänkt skattestruktur som minskar benägenheten till fusk för att vi skall undvika att får ett folk av fifflare. Det är ett politiskt ansvar att inte skapa skattesystem som inbjuder till skattebrott. Skattesystemet måste innehålla en rimlig fördelningspolitisk ambition så att vi når ett välfärdssamhälle för alla medborgare. Men ett välfärdssamhälle behöver inte förutsätta en extrem högskattepolitik med åtföljande rundgång på pengar i ett skattesystem som inbjuder till kriminalitet. behöver en ny skattereform som tar sikte på att steg för steg minska de skatteproblemen som uppstått genom dels den ökande internationaliseringen dels den ökande benägenheten till skattebrott som det svenska skattesystemet inbjuder till. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ny skattereform.
mot · GL02Sk655 · 1997-10-06 00:00:00 — LETS är en förkortning för Local Employment (alternativt Exchange) and . LETS är en form av lokala bytesringar där man använder egna pengar vid byte av lokalt producerade varor och tjänster. Dessa system har sitt ursprung i och förekommer främst i det anglosaxiska språkområdet. Men det förekommer också försök med LETS i olika delar av i mer eller mindre avancerade former. beslöt bifalla en ansökan från stadsdelsnämnden i angående projektet i . Beslutet togs under villkoret ...att projektet inte strider mot skattelagstiftningen. I ett utlåtande från skattemyndigheten i O-län () konstateras att LETS-verksamheten i , som den presenterats för myndigheten, inte i sig strider mot svensk skattelagstiftning... men också att ...det i inte existerar några möjligheter att bedriva skattebefriad byteshandel med varor och tjänster mellan medlemmar i en bytesring. brukar framhållas som det land där man kommit längst i diskussionen om hur LETS skall kunna inordnas i det reguljära ekonomiska systemet. Där finns en särskild lag som reglerar inkomstskattereglerna för LETS (Barter and Counter Trade Transactions lagen undertecknad av Commissioner of Taxation ). Erfarenheten från tycks vara blandad. Kritiker har hävdat att LETS kan tränga undan annan produktion och användas av höginkomsttagare för att komma undan skatt (t ex läkare som byter tjänster med skattekonsulter). Men det förekommer också LETS i områden med hög arbetslöshet där verksamheten mobiliserar arbete och produktion som annars inte hade kommit till stånd inom ramen för den normala penning- och marknadsekonomin. Dessa LETS-system har ofta också en tydlig miljöinriktning. Denna senare form av LETS är enligt vår mening värd allt stöd. Vi anser att det skulle vara önskvärt att vi i det politiska systemet, och berörda myndigheter, arbetar för att underlätta LETS i sådana former som kan mobilisera outnyttjade mänskliga resurser på ett hållbart sätt. Skattemyndigheterna bör bl a aktivt hjälpa till att finna de former för LETS som underlättar för verksamheten att bli förenlig med svensk skattelagstiftning. Behovet av en särskild svensk skattelag för LETS bör också klarläggas. Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att underlätta LETS, att hos regeringen begär en utredning om behovet av en särskild skattelag för LETS.
mot · GL02Sk656 · 1997-10-06 00:00:00 — Beskattning av engångsbelopp från De personer som beviljas ersättning från i form av sjukbidrag/sjukpension får ofta vänta på utbetalning och får därför ett större retroaktivt belopp utbetalt . Det kan röra sig om relativt stora utbetalningar. Skattelagstiftningen påbjuder i sådana fall att gör ett avdrag för preliminärskatt . Det innebär i regel att den skatteskyldige i augusti året efter beskattningsåret får en större återbetalning av för mycket inbetald preliminär skatt. För att undvika detta kan den skattskyldige, om han/hon vill, begära jämkning. har den som väntat på att få det beviljade sjukbidraget/ sjukpensionen utbetald, varit beroende av försörjningsstöd från socialnämnden i kommunen. I sådana fall har socialnämnden betalat ut detta stöd som förskott på förmån. Det har då skett mot en fullmakt utifrån vilken sedan direkt av den retroaktiva utbetalningen kan göra avdrag för socialnämndens utlägg. Enligt skattelagstiftningen måste dock först göra avdrag för preliminär skatt, d v s i detta fall . Det som därefter blir över täcker i regel inte socialnämndens förskotterade utlägg. Resultatet blir ett underskott hos socialnämnden och ett överskott hos skattemyndigheten. När detta överskott året efter betalas ut till den skatteskyldige finns ingen förtursrätt för socialnämnden. Den skatteskyldige har därmed i praktiken fått både ersättning från och från socialnämnden . har heller ingen möjlighet att lösa problemet genom jämkning av den preliminära skatteinbetalningen annat än om den skatteskyldige själv begär det. Problemet illustreras av följande realistiska fall A har av FK fått beviljat sjukbidrag med en retroaktiv utbetalning på . har till A , som förskott på förmån betalat ut . gör vid sin utbetalning ett preliminärskatteavdrag med och enligt fullmakten ett avdrag för socialnämndens räkning med det som därefter återstår d v s . återstående krav på A blir därmed att jämföras med de ca som den skatteskyldige året efter får tillbaka som för mycket inbetald preliminärskatt. För att undvika denna typ av dubbla ersättningar ur trygghetssystemen bör skattelagstiftningen ändras så att återkrav kan regleras mellan myndigheter före slutlig avräkning för skatteunderlag. Detta eftersom ekonomiskt bistånd från socialnämnden är skattefritt och för att ersättning inte skall kunna erhållas från två olika håll . reglerar t ex sina vårdkostnader före skatteinbetalning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådan ändring av skattelagstiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Sk658 · 1997-10-06 00:00:00 — Många som arbetar ute i näringslivet har säkerligen haft många idéer om uppfinningar, som man skulle vilja kunna förverkliga. Problemet är att man har en fast anställning och då inte vågar ta risken att arbeta med sin idé med den kraft och tid som är nödvändigt. På detta vis finns säkerligen tusentals idéer som ligger och slumrar utan att de förverkligas. Därmed går vårt land miste om mängder av möjligheter till utveckling och arbetstillfällen. Det måste vara en väsentlig uppgift att finna former för att frigöra denna resurs. samarbetar , och för att hjälpa fram dem som har idéer. Kapaciteten är dock inte så omfattande varför fler sätt att hjälpa de idérika måste till. En tanke som väckts i uppfinnareföreningen är införandet av ett s k startkonto. Bakgrunden är att när man som löntagare kommit upp i en ålder är den disponibla inkomsten relativt hög på grund av att kostnader för eventuella barn minskat. Man väljer då ofta högre konsumtionsnivå. Om man istället fick en möjlighet till avsättning på ett särskilt startkonto skulle man kunna samla ett startkapital för att kunna förverkliga sin innovation. Startkontot skulle kunna fungera så att man sätter in en del av sin lön på ett räntelöst konto hos . Arbetsgivarens arbetsgivaravgifter och skatteinbetalningar går också till detta konto. ska man kunna ta tjänstledigt (sabbatsår) eller sluta sin anställning för att pröva möjligheten att bli innovatör och då använda kapitalet på startkontot. När medlen börjar användas beskattas de. Med detta kapital som bas har man möjlighet att köpa tjänster som bokföring, hjälp med patentansökan såväl i som utomlands och andra nödvändiga arrangemang för att bli en innovatör med egna inkomster. På detta sätt bidrar dessutom pengarna från detta startkonto till att sätta ytterligare fart på tjänstesektorn, en inte oväsentlig bieffekt. Regeringen och anvariga myndigheter bör pröva detta förslag som ett i raden av idéer om hur vi på bästa sätt ska ta tillvara de innovationer som ännu inte är förverkligade. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av ett startkonto för innovatörer.
mot · GL02Sk660 · 1997-10-06 00:00:00 — Bilförmånsbeskattningen har ändrats , . Trots detta är beskattningen inte anpassad till förhållandena i knappt en halv miljon småföretag utan reglerna är utformade utifrån situationen i större företag där tjänstemän kan välja om de vill ha tjänstebil eller inte. För dem är bilen i första hand, och i många fall inte alls, något arbetsredskap utan en ren anställningsförmån. I mindre företag är situationen i allmänhet den omvända bilen är i första hand ett arbetsredskap vilket, i mån av utrymme, även kan användas privat. Härmed kan således en effektiv användning av bilen som tillgång i ett företag som drivs av en familj åstadkommas. tvingas många företagare att av skatteskäl skaffa två bilar, en i företaget och en privat. De ny reglerna med krav på reseräkningar vid körning i tjänsten innebär i praktiken att den gamla körjournalen återinförts. Detta har lett till ökad administration som försvårar företagande. Reglerna riskerar dessutom att leda till ett omfattande fusk med falska reseräkningar. RSV säger själva att man inte har resurser att kontrollera riktigheten av reseräkningarna. Sådana regler passar inte för ägare i fåmansföretag. Bilar som ingår i näringsverksamhet som utgör arbetsredskap bör undantas från förmånsbeskattning om de endast i mindre omfattning används privat. Därmed slipper företagare det administrativa merarbete som de nya reglerna innebär förutom att de inte riskerar att, som , dubbelbeskattas för flera fordon. Dessutom bör förmånsvärdet, i de fall bilen inte utgör arbetsredskap, ta större hänsyn till det faktiska värdet av förmånen. När det nya systemet med reseräkningar nu finns, på vilka det ställs samma beviskrav som på en körjournal, bör även den totala kostnaden för att hålla bilen få proportioneras mellan näringsverksamheten och den privata ekonomin i förhållande till andelarna körning i arbetet respektive privat. Detta möjliggör en mer effektiv resursanvändning genom att ett och samma fordon kan användas både i företaget och privat när detta är möjligt. En sådan i grunden sund och effektiv resursanvändning ska inte, så som , motverkas av skattesystemet. Effekterna av förslaget på statens intäkter är svåra att uppskatta. Regeringen bör återkomma till med förslag till finansiering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bilar som är arbetsredskap i näringsverksamhet.
mot · GL02Sk661 · 1997-10-06 00:00:00 — Beskattning av sommararbetande ungdomar Ersättning för utfört arbete från ett fåmansföretag eller ett fåmansägt handelsbolag till företagares eller dennes make/makas barn, som inte uppnått , belastas hos den av makarna som har den högsta inkomsten från företaget eller, om makarna har lika stor inkomst från företaget, hos den äldste maken. Detta gäller också ersättning till barn, som har fyllt , till den del ersättningen överstiger marknadsmässigt vederlag för barnets arbetsinsats. Barnets ålder bestäms efter förhållandena året före taxeringsåret. Med barn avses även styvbarn och fosterbarn. Exempel: En dotter extraarbetar i förälders företag. Om hon tjänar skulle hon, om förälderns inkomst ligger över brytpunkten (), få behålla . Om hon arbetar i ett annat företag får hon behålla hela beloppet dvs. då ingen skatt utgår. har siffror publicerats som visar att de flesta sommarjobb utförs av ungdomar som arbetar på föräldrars arbetsplatser. Anhöriga till fåmansföretagare bör icke diskrimineras! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sommararbetande ungdomar bör behandlas lika oberoende av arbetsgivare.
mot · GL02Sk662 · 1997-10-06 00:00:00 — Dubbelbeskattningen av aktier bör slopas helt för alla företag eller i vart fall till fullo för de onoterade företagen. De lättnader i dubbelbeskattningen som infördes från innebär endast att skatten slopas till cirka en tredjedel för onoterade företag. Vidare är förslaget relativt sett oförmånligt för högriskföretag och de absolut minsta aktiebolagen med färre än tre anställda. Detta framgår också klart av Lättnad i dubbelbeskattningen av mindre företag (SOU 1996:119, s 76f). Lättnaden är således otillräcklig. Skälen för att slopa dubbelsbeskattningen av aktier är väl kända. Lägre skatt på avkastningen på eget kapital gör att fler investeringar blir lönsamma och kan genomföras i företag som inte har fri tillgång till antingen enkelbeskattat riskkapital från utländska investerare eller till lånekapital. Genom att fler investeringar blir lönsamma skapas också förutsättningar för fler arbetstillfällen. Skäl saknas dessutom att beskatta avkastningen på tillskjutet riskkapital och egna vinster högre än på lånekapital. Effekten av ett sådant förhållande blir särskilt allvarlig för de företag som inte har obegränsad tillgång till lånekapital, dvs. de mindre och medelstora företagen. avviker även internationellt i detta avseende genom att dubbelbeskattningen har slopats eller lindrats i det absoluta flertalet av . Nuvarande regler om lättnad i dubbelbeskattningen av aktier bör i ett första steg byggas på så att dubbelbeskattningen i vart fall slopas helt för ägare till onoterade företag. Detta måste innefatta en utformning av reglerna som innebär att även högriskföretag och de minsta aktiebolagen får en icke-diskriminerande beskattning. Därefter bör ett generellt slopande ske. Dubbelbeskattningen är en strukturell felaktighet i den svenska företagsbeskattningen. De kostnadsmässiga effekterna av den är omöjliga att uppskatta exakt. Intäktsmässigt varierar bortfallet hos staten vid ett slopande av ena ledet eller genom avräkning av skatten med vinstnivån i aktiebolagen. Intäktsbortfallet har beräknats på kort sikt ligga på nivån . Kostnaden för den lättnad som infördes var 3,5 miljarder. Ett första steg som innebär ett fullständigt slopande för ägare till onoterade företag kan utifrån detta uppskattas innebära ett bortfall om trefem miljarder kronor, om de s.k. fåmansaktiebolagsreglerna för ägare till fåmansaktiebolag ändras så att de medger att full marknadsmässig avkastning på kapital, bundet i bolaget, enkelbeskattas. Enkelbeskattning av företagsvinster är en fundamental åtgärd för att åstadkomma en neutral beskattning av avkastning på eget respektive lånat kapital, dvs. en icke snedvridande skattestruktur. De finansieringskällor som står till buds är det stöd företag erhåller i olika former och besparingar i budgeten. Därtill kan i samband med ett slopande en översyn göras av andra delar inom företagsbeskattningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopande av dubbelbeskattning av aktier.
mot · GL02Sk665 · 1997-10-06 00:00:00 — Realisationsvinstbeskattning vid försäljning av jordbruksfastighet För näringsfastighet, vartill jordbruksfastighet räknas, medges värdeminskningsavdrag för fastighetens anskaffningskostnad samt för kostnad avseende ny-, till- eller ombyggnad. För reparations- och underhållskostnader medges direktavdrag. Dessutom erhålls skogsavdrag och avdrag för substansminskning för vissa fastigheter. Ifrågavarande avdrag medgavs beträffande jordbruksfastigheter även före skattereformen, dvs. fastigheterna beskattades i inkomstslaget jordbruksfastighet. Vinst vid avyttring av näringsfastighet realisationsvinst beskattas vad gäller fysisk person, t.ex. en lantbrukare, i inkomstslaget kapital. Skattesatsen är lägre i inkomstslaget kapital än i näringsverksamhet. Den är också lägre än skatteuttaget var före skattereformen. Om, vid avyttring av jordbruksfastighet, värdeminskningsavdrag och avdrag för värdehöjande reparationer återfördes till beskattning i inkomstslaget kapital, skulle beskattning ske efter en lägre skattesats än den som gällde när kostnaderna drogs av. Bestämmelserna om återläggning, som innebär att de aktuella avdragen återförs till beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet, har tillkommit i syfte att neutralisera nämnda effekt och för att förhindra skatteplanering. Enskilda lantbrukare har hävdat att återläggningssystemet vid avyttring av jordbruksfastighet har medfört en så hög skattebelastning att den äventyrar brukarens ekonomi. Man hävdar att återläggningsreglerna borde tas bort och att realisationsvinstbeskattningen borde ske enligt följande: Ingångsvärdet för jordbruksfastigheten bör fastställas till det inköpspris eller taxeringsvärde som åsattes fastigheten före avyttringen. Därefter bör realisationsvinsten utgöra av skillnaden mellan ingångsvärdet och det aktuella försäljningspriset/överlåtelsevärdet. Även om systemet med återläggning kan framstå som skattepolitiskt väl motiverat bör regeringen låta åstadkomma en utvärdering av vilka ekonomiska effekter i övrigt som kan uppstå och därvid pröva frågan om andra alternativ, t.ex. det som ovan refererats, kan fungera bättre. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvärdering av nuvarande system med realisationsvinstbeskattning vid försäljning av jordbruksfastighet.
mot · GL02Sk672 · 1997-10-06 00:00:00 — Fastighetsskatten på permanentbostäder i skärgården m.m. Den av den socialdemokratiska regeringen och höjda fastighetsskatten och den nya fastighetstaxeringen har blivit ett mycket stort problem för många permanentboende i skärgården och andra attraktiva lägen för fritidsboende. Det finns åtskilliga exempel på hur människor, ofta äldre, tvingats flytta eller ta upp stora lån för att kunna betala skatten för relativt anspråkslösa obelånade hus där man ibland bott i hela sitt liv, och det enbart av det skälet att det finns välbemedlade storstadsbor som är beredda att betala astronomiska priser för att få tillgång till den miljö som för den permanentboende utgör den vardagsmiljö där man får slita hårt för sitt livsuppehälle även . Det finns andra exempel där människor tvingats sälja sitt barndomshem för att det varit för dyrt att ärva det. I de fall man dessutom äger en liten avstyckad men obebodd tomt i anslutning till permanentbostaden kan man även drabbas av en reducering av bostadsbidraget eller änkepensionen. Ur fördelningspolitisk synpunkt är denna ordning djupt orättfärdig. Den utgör också ett hot mot en levande skärgård och mot människors möjligheter att bo kvar på landsbygden. En rimlig utgångspunkt för fastighetsbeskattningen i berörda delar av landet borde vara att permanentboende inte skall drabbas ekonomiskt för att man bor i ett för fritidsboende attraktivt område. En möjlighet till detta kan vara att vid fastställandet av taxeringsvärden tillämpa en reduceringsfaktor vid permanentboende och att låta försäljningspriset ligga till grund för bestämmandet av taxeringsvärdet när en fastighet övergår från permanentbostad till fritidsbostad. Det skulle sannolikt också få en prisdämpande effekt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastighetsskatten på permanentbostäder i skärgården och i andra för fritidsboende attraktiva områden.
mot · GL02Sk673 · 1997-10-06 00:00:00 — Fastighetstaxeringen i attraktiva kustområden Cirka 2,3 miljoner människor äger småhus i . Det innebär att av befolkningen och av barnfamiljerna bor i småhus. gjordes tre förändringar angående fastighetsskatten . För det första höjdes taxeringsvärdena kraftigt efter att ha varit oförändrade . För det andra började den s.k. rullande fastighetstaxeringen att gälla. Den tredje och mest oväntade förändringen var att den socialdemokratiska regeringen med stöd av och drev igenom höjd fastighetsskatt från till av taxeringsvärdet. Tillsammans med de höjda taxeringsvärdena innebar detta en höjning med . Den genomsnittliga höjningen av taxeringsvärdena för riket är . De största höjningarna i gäller kommunerna (+35,), (+30,) och (+30,). har vid sidan av världens högsta skatter och har den i särklass hårdaste beskattningen på boende i hela världen. Medan boendekostnaderna som procentuell andel av hushållens disponibla inkomster var i genomsnitt i var de i . Fastighetsskatten är en skatt på en inkomst som inte finns och som drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga. Detta är tvärt emot den skatteprincip som borde gälla dvs. skatt efter bärkraft. Fastighetsskatten bör därför avvecklas. I stället bör kommunerna ges rätt att ta ut en fastighetsavgift för täckande av service kopplad till fastigheten som t.ex. gatuunderhåll. Höjningen av fastighetsskatten i attraktiva kustområden har blivit orimligt stor. Det upplevs som en orättvisa att fastboende barnfamiljer och pensionärer i kustområden ska tvingas sälja sina hus. Våra kuster blir ett reservat för rika människor som skatten tvingar bort hantverkare, bönder, butiksägare och fiskare. I avvaktan på en sänkning och ett borttagande av fastighetsskatten bör den orimliga situationen med höga taxeringsvärden i attraktiva områden förändras. Därför bör en utredning tillsättas omgående med uppgift att göra en översyn av fastighetstaxeringen för fastboende. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av fastighetstaxeringen för fastboende i attraktiva områden.