frsrdg · GK04JO1 · 1997-01-01 00:00:00 — 12) över en promemoria rörande delgivning med aktiebolag 13) över rapporten (Ds 1996:1) Effektivare ekobrottsbekämpning 14) över betänkandet (SOU 1995:136) Rättsväsendets resultat så kan det redovisas 15) över promemorian (dnr Fi 94/1532) Justeringar i befogenheterna för ombudsmän och Justitiekanslern m.m. 16) över betänkandet (SOU 1995:146) Trygghet mot brott Rollfördelning och samverkan 17) över departementspromemorian (Ds 1996:11) Rekrytering och grundutbildning av poliser. JO har yttrat sig till 1) över betänkandet (SOU 1995:5) Vårdens svåra val 2) över Assisterad befruktning 3) över betänkandet (SOU 1995:15) Könshandel 4) över betänkandet (SOU 1995:35) Avgifter inom handikappområdet 5) över departementspromemorian Besöksinskränkningar på institutioner inom vårdområdet 6) över departementspromemorian (Ds 1995:35) Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården 7) över betänkandet (SOU 1995:60) Kvinnofrid 8) över betänkandena (SOU 1995:46) Effektivare styrning och rättssäkerhet i asylprocessen, (SOU 1995:55) Ett samlat verksamhetsansvar för asylärenden och (SOU 1995:75) Svensk flyktingpolitik i ett globalt perspektiv. Stf ombudsmannen har yttrat sig till 1) över betänkandet (SOU 1995:143) Vissa valfrågor 2) över betänkandet (SOU 1996:52) Precisering av handelsändamålet i detaljplan. JO Pennlöv har yttrat sig till 1) över rapporten (RFV Anser 1994:7) Vårdersättningsregister ADB (den del som avser tandvårdsersättning) 2) över betänkandet (SOU 1995:82) Finansieringslösningar för Göteborgs- och Dennisöverenskommelserna 3) över departementspromemorian (Ds 1995:53) Effektiviseringar inom den summariska processen 4) över RRV:s rapporter (RRV 1995:32) FUSK systembrister och fusk i välfärdssystemen, (RRV 1995:33) Förtidspension fusk och systembrister samt (RRV 1995:34) Bidragsförskott effektivitetsrevision av ett statligt stöd till barnfamiljer 5) över betänkandet (SOU 1995:91) Ett reformerat straffsystem 6) över en promemoria angående försöksverksamhet med intensivövervakning med elektronisk kontroll 7) över promemorian Förslag till reglering av tullens tillgång till uppgifter om last och passagerare ur transportföretags bokningsregister 8) Försvarsdepartementet över departementspromemorian (Ds 1996:4) Regeringens och myndigheternas befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället 9) över en promemoria (dnr Ju 94/4685) om användning av privata vaktbolag för bevakningsuppdrag inom kriminalvården 10) över ett förslag till ändrade principer för den lokala organisationen inom kriminalvården 11) över en skrivelse från (C 1995:05) med förslag till lagändring för främjande av hyresgästernas självförvaltning JO har yttrat sig till 1) över departementspromemorian (Ds 1995:27) Kommunalt domstolstrots och lagtrots ett förslag om personligt vitesansvar i mål om laglighetsprövning 2) över departementspromemorian (Ds 1995:42) Några frågor om sekretess 3) över betänkandet (SOU 1995:61) Myndighetsutövning vid medborgarkontor 4) över betänkandet (SOU 1995:81) Ny rättshjälpslag och andra bestämmelser om rättsligt bistånd 5) över betänkandet (utredningar 1995:4) Prästens tystnadsplikt 6) över departementspromemorian (Ds 1995:62) Statliga och kommunala stiftelser Det allmännas fortsatta inflytande över stiftelser som bildats genom politiska beslut 7) över ett utkast till föreskrifter och allmänna råd och vissa krav vid kommunikation, registrering och övrig hantering av ärendeanknutna handlingar 8) över ett förslag (1995/96 RFK 2) från arbetsgruppen för utredning om registrering av ledamöters ekonomiska intressen jämte tre motioner (1995/96 K8K10) samt en inom upprättad PM. JO Lavin har yttrat sig till 1) över betänkandet (SOU 1995:79) Vårdnad, boende, umgänge samt vissa delar av Pappagruppens slutrapport (Ds 1995:2) 2) över betänkandet (SOU 1995:86) Dokumentation och socialtjänstregister 3) över betänkandet (SOU 1995:114) Indirekt tobaksreklam 4) över betänkandet (SOU 1995:95) Hälsodataregister Vårdregister 5) över betänkandet (SOU 1995:142) Att röja hinder för samverkan; Egenmakt, Arbetslinjen 6) över betänkandet (SOU 1995:147) Förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal 7) över konventionsutkastet (dnr JU 96/1321) Preliminary Draft Convention on the Protection of Children. 2.3 Framställningar och överlämnande av beslut till resp. regeringen Under verksamhetsåret har JO efter samråd med chefsJO gjort en framställning till regeringen () med stöd av 4 § instruktionen. Framställningen avsåg övervägande rörande viss ändring i skollagen (1985:1100), se s. 386 15 beslut har överlämnats till utskott, departement eller myndigheter: ChefsJO har överlämnat till justitieutskottet och 1) ett beslut angående videofilmning av frihetsberövade (dnr 1880-1993) 2) ett beslut som rör ett polisingipande mot en folksamling (dnr 4345-1993 och 4383-1993) 3) ett beslut angående polisens möjligheter att anvisa marschväg för en demonstration för vilken tillstånd inte hade sökts, se s. 89 4) ett beslut angående åklagarmyndigheternas rutiner vid registrering och arkivering av kopior och översättningar av brev från häktade med restriktioner (dnr 4426-1994) 5) ett beslut rörande behovet av att föreskriva en skyldighet för domstolarna att genast underrätta den myndighet som ansvarar för förvaringen av en häktad om att det inte längre föreligger något rättens tillstånd till restriktioner (dnr 2283-1995) 6) ett beslut angående polisens genomförande av ett delgivningsuppdrag, se s. 98 JO har överlämnat till ett beslut rörande handläggningen inom en polismyndighet av ett ärende rörande verkställighet av ett beslut om avvisning, bl.a. frågor om brister i myndighetens diarieföring, se s. 177 Stf ombudsmannen har överlämnat till 1) ett beslut med bl.a. vissa iakttagelser avseende föreskrifter, främst i djurskyddslagen (1988:534), om tillsyn från djurskydds- och djurhälsosynpunkt av djurstallar, särskilt frågor om kompetensfördelningen mellan länsstyrelse och vederbörande kommunala myndighet, se s. 340 2) ett beslut rörande brister i valinformationen till ut-landssvenskar m.m., se s. 153 3) ett beslut rörande redovisning av personröster vid val till (dnr 3589-1995) 4) ett beslut med bl.a. vissa iakttagelser rörande en valmyndighets rutiner för distribution av valsedlar inför ett kommunalval (dnr 3215-1994) 5) Datainspektionen ett beslut med vissa iakttagelser rörande en högskolas sammanställning av enkätsvar, vilken kan ha lett till uppkomsten av ett personregister i datalagens (1973:289) mening (dnr 1165-1996) JO Pennlöv har överlämnat till Försvarsdepartementet ett beslut rörande bl.a. säkerhetsåtgärder vid en vapentransport samt inom försvarsmakten företagna utredningar i anledning av en vapenstöld (dnr 4641-1994) JO har överlämnat till ett beslut rörande skyldighet att enligt 43 § första stycket miljöskyddslagen (1969:387) på begäran lämna en tillsynsmyndighet behövliga upplysningar om en anläggning, särskilt frågan huruvida föreskriften skyldighet för innehavaren av anläggningen att på tillsynsmyndighetens begäran förete vissa av myndigheten bestämda handlingar, se s. 338 JO Lavin har överlämnat till ett beslut rörande bl.a. postkontroll och telefonrestriktioner för patienter som vårdas enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård resp. lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk tvångsvård, se s. 302 2.4 Åtal, anmälningar om vidtagande av disciplinär åtgärd samt överlämnande av klagomål till annan myndighet Under verksamhetsåret har ChefsJO väckt två åtal: 1) mot en bitr. länspolismästare för tjänstefel (enligt gärningsbeskrivningen genom att i strid med vad som föreskrivs i 6 kap. 1 § första stycket polisförordningen (1984:730) ha avskrivit en anmälan om tjänstefel mot en polisman i stället för att överlämna den till åklagare; dnr 1-1995) 2) mot en kriminalkommissarie för tjänstefel (enligt gärningsbeskrivningen genom att ha beslutat om husrannsakan trots att lagliga förutsättningar för åtgärden inte förelåg; dnr 443-1995). Vidare har JO väckt åtal mot en grundskolelärare för misshandel av två elever i årskurs 3. Den åtalade dömdes av till villkorlig dom och dagsböter; domen har vunnit laga kraft. ChefsJO har gjort anmälningar för vidtagande av disciplinär åtgärd till 1) mot en polisassistent för tjänsteförseelse; har beslutat ålägga den anmälda disciplinpåföljd i form av varning; talan mot beslutet har förts hos Arbetsdomstolen (dnr 3850-1994) 2) mot en polisassistent för tjänsteförseelse; har beslutat ålägga den anmälde disciplinpåföljd i form av varning; talan mot beslutet har förts hos Arbetsdomstolen (dnr 4219-1995). Med stöd av 18 § instruktionen har klagomål i sammanlagt 31 fall lämnats över till annan myndighet för prövning och avgörande. Av dessa överlämnanden har 13 beslutats av chefsJO , 3 av JO , 1 av stf ombudsmannen , 5 av JO Pennlöv, 2 av JO samt 7 av JO Lavin. ChefsJO har inspekterat , och samt besökt polisbyrå (systemförvaltningen); vidare har byråchefen på chefsJO uppdrag inspekterat i () samt i län (trafikavdelningen). Inspektioner och besök har omfattat sammanlagt . JO har inspekterat Rättspsykiatriska regionkliniken i , i kommun och i kommun. Inspektionerna har omfattat sammanlagt . JO Pennlöv har inspekterat Ostkustens marinkommando, , , i län, i län, Kriminalvårdsanstalten , Kriminalvårdsanstalten , Kriminalvårdsanstalten , läns allmänna försäkringskassa, läns allmänna försäkringskassa, i och i kommun samt besökt i , skuldsaneringsenheten. Inspektioner och besök har omfattat sammanlagt . JO har inspekterat i , i , arbetsförmedlingskontoret i , i län, arbetsförmedlingskontoret i , i , i , i kommun, i , i , i kommun, Centrum jämte Wieselgrensskolan i , jämte Elinebergsskolan i , i och jämte Fryxellska skolan och Brobyskolan i kommun. Inspektionerna har omfattat sammanlagt . JO Lavin har inspekterat i kommun, i kommun och , regionkontoret i . Han har vidare besökt i , utlänningsavdelningen i och utlänningsenheten inom polisområde samt i . Inspektioner och besök har omfattat sammanlagt . 2.6 Samråd med konstitutionsutskott m.m. I samband med överlämnandet till av ämbetsberättelsen 1995/96 besökte ChefsJO , JO , JO Pennlöv och JO och informerade dess ledamöter om ämbetsberättelsens innehåll och i övrigt om verksamheten /95 samt besvarade ledamöternas frågor. Två tjänstemän vid besökte ombudsmanna-expeditionen för att orientera sig om verksamheten och arbetsläget. Möten mellan KU:s presidium, ChefsJO , JO Pennlöv och JO Lavin samt KU:s och JO:s kanslichefer har förekommit och ; vid det förstnämnda mötet deltog även JO . besökte de tjänstgörande ombudsmännen och JO:s kanslichef ordförande för diskussion om vissa frågor i anledning av sjukledighet. I övrigt har frågor av principiellt och gemensamt intresse dryftats vid informella kontakter mellan ombudsmännen särskilt chefsJO och företrädare för , främst dess presidium. I åtskilliga angelägenheter har samråd skett mellan kanslicheferna. 2.7 Justitieombudsmännens deltagande i konferenser och seminarier m.m. ChefsJO föreläste vid , , , samt . Han deltog i en polischefskonferens i samt ledde vissa kursmoment vid en åklagarkurs i . Vidare informerade en besökande delegation från Nordiska administrativa förbundet och Förvaltningspolitiska kommissionen om JO:s verksamhet. Slutligen höll han föredrag vid en av vid arrangerad sammankomst samt vid ett av i anordnat seminarium. JO medverkade vid en av anordnad utbildningsdag, varvid hon föreläste över ämnet kontrollmakt. JO Pennlöv föreläste vid , och vid seminarier i för polischefer samt vid en av Försvarshögskolan anordnad kurs för utländska officerare inom ramen för Natos Partnership for Peace. Ombudsmännen har dessutom deltagit i möten för utbyte av erfarenheter och information med , , , , och dels , dels . 3.1 Deltagande i internationella konferenser och seminarier ChefsJO deltog i ceremonierna i i samband med att den Europeiske Ombudsmannen, förre JO , invigdes i sitt ämbete. Vidare besökte för ett sammanträde med en arbetsgrupp som utredde frågor om vissa reformer av det finska . deltog han i information och diskussioner om parlamentarisk kontroll inom ramen för ett besök hos av en delegation från den ryska statsduman, ledd av talmannen och i ett liknande arrangemang inom ramen för ett besök hos av en delegation från , ledd av dess talman . höll ett föredrag i inom ramen för Programme on Human Rights in South (HUSA 96). deltog han i en i på temat and the and Actions in a Changing Europe. JO deltog i of Institutions of Defence of Human Rights på och i 5:th på . Den förstnämnda konferensen arrangerades av Diputado del Común och den sistnämnda av i samarbete med Diputado del Común . JO deltog i XI Nordiska mötet i rättsinformatik, arrangerat i Åbo av . JO Lavin deltog i 5:th Meeting of National Ombudsmen, arrangerat av Commissioner for Administration samt i 5:th Round Table with European Ombudsmen, arrangerat av i samarbete med Commissioner for Administration; båda konferenserna hölls i , . 3.2 Flerdagsbesök hos JO för studier, information och diskussion ombudsmän besöktes av , forskare vid juridiska fakulteten vid i , , av , Deputy Commissioner for Administrative Complaints i , den 28 maj1 av en delegation från under ordförandeskap av Dr. samt av tre tjänstemän från Administrative Control Authority i inom ramen för ett av och organiserat utbildningsprogram. 3.3 Endagsbesök hos JO för information och diskussion Ämbetet besöktes av en grupp juridikstuderande från , , av en tjänstemannadelegation från och i under ledning av , av , forskare vid vid , av en juristdelegation från , , under ledning av domaren , av , forskare vid i Yamada, , av en delegation från i (Delegation of to and ) under ledning av , även av en grupp TV-journalister från , av , Director of International Relations vid Ministeriet för mänskliga rättigheter i , av en parlamentariker- och forskardelegation från ledd av parlamentets förste vice talman , av professor från i , , av en delegation från det sydafrikanska parlamentets konstitutionsutskott, ledd av senator . Sulliman, av två tjänstemän vid det japanska parlamentet, och , av två tjänstemän vid premiärministerns stab i , och , av en parlamentarikerdelegation från under ledning av Helder dos , av två parlamentariker från , och , av den ryske presidentens representant i , , av en delegation från det polska parlamentet (Sejm), ledd av sejmens talman , av en delegation från parlamentet (Verkhovna ) i , ledd av . Goryoviy, av en tjänstemannadelegation från senaten i , av en tjänstemannadelegation från parlamentet i , av en delegation från socialutskottet vid parlamentet i , ledd av , av en parlamentarikerdelegation från under ledning av , av en grupp jurister från olika länder i , och inom ramen för ett av SIDA och arrangerat utbildningsprogram, av State Comptroler and Ombudsman, , även av en parlamentarikerdelegation från vid , ledd av , av , generalsekreterare för Nationella kristdemokratiska i , av en delegation av japanska parlamentsledamöter, läkare, arkitekter, socialarbetare och journalister som särskilt studerade den svenska äldreomsorgen, av fyra domare från resp. Författningsdomstolen i , av advokaten från , av en delegation från premiärministerns kansli i under ledning av samt av från . En domare har dömts för tjänstefel för att ha beslutat om häktning trots att lagliga förutsättningar för häktning inte förelåg (Dnr 1721-1994) I en anmälan till JO anförde advokaten såsom ombud för att under numera rådmannen ordfö-randeskap i ett mål om misshandel självmant inledde häktningsförhandling om övergrepp i rättssak trots att åtal inte var väckt i denna del. Av tingsrättens akt i målet framgick bl.a. följande. I ett mål mellan åklagaren och och annan rörande misshandel påbörjade tingsrätten huvudförhandling. Rätten bestod av numera rådmannen och nämnd. Under ett vittnesförhör uppgav . att hon före huvudförhandlingen hade sammanträffat med på en restaurang och att han då hade spottat på henne och uttalat otidigheter. Hon uppgav att hon kände sig hotad inför vittnesmålet och att hon därför varit rädd för att komma till förhandlingen. I protokollet från förhandlingen är vidare antecknat: ". brister i gråt och kan inte fullfölja förhöret". Efter en enskild överläggning meddelade tingsrätten ett beslut i vilket tillkännagavs att huvudförhandlingen ställdes in och att rätten självmant övergick till häktningsförhandling "enär misstanke uppkommit om att hade gjort sig skyldig till övergrepp i rättssak bestående i framställt hot mot vittnet ". Tingsrätten fann efter en därefter genomförd häktningsförhandling vara på sannolika skäl misstänkt för övergrepp i rättssak. Det fanns enligt rätten risk för att på fri fot skulle försvåra utredningen genom att framställa ytterligare hotelser mot vittnet. Tingsrätten förklarade häktad. I beslutet angavs att åtal skulle vara väckt . Sedan överklagat tingsrättens beslut undanröjde i ett beslut tingsrättens häktningsbeslut med hänvisning till att tingsrätten hade saknat laga stöd för att utan yrkande från åklagaren ta upp frågan om häktning. På grund av vad som hade framkommit fann chefsJO anledning att anta att tjänstefel enligt 20 kap. 1 § hade begåtts och beslutade därför att inleda förundersökning angående sådant brott. Under förundersökningen delgavs misstanke om tjänstefel enligt 20 kap. 1 § enligt följande. Sedan åtal väckts vid mot för misshandel påbörjade tingsrätten huvudförhandling i målet . Rätten bestod av t.f. rådmannen samt tre nämndemän. Under ett vittnesförhör uppgav vittnet att före förhandlingen spottat henne i ansiktet och smädat henne samt att hon kände sig hotad inför vittnesmålet. Rätten ställde in huvudförhandlingen och övergick självmant till häktningsförhandling för prövning av fråga om häktning av på grund av misstanke om övergrepp i rättssak. Tingsrätten fann på sannolika skäl misstänkt för övergrepp i rättssak i och att det fanns risk för att han på fri fot försvårade sakens utredning genom att framställa ytterligare hotelser mot vittnet. Tingsrätten förklarade därför häktad. I ett beslut undanröjde tingsrättens beslut. Lagliga förutsättningar enligt 24 kap. 17 § första stycket att ta upp frågan om häktning för övergrepp i rättssak förelåg inte. Följaktligen saknade häktningsbeslutet laglig grund. har alltså vid myndighetsutövningen uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosatt vad som gäller för uppgiften. förklarade vid förhör att han inte hade anledning att betvivla att 24 kap. 17 § har den innebörden som nämnts i gärningsbeskrivningen och att han därför vitsordade de faktiska omständigheterna enligt denna. Han bestred däremot ansvar under hänvisning till att han gjort vad som rimligen kunde begäras av honom för att få klarhet i rättsläget. Under förhöret uppgav bl.a. följande. Han började som aspirant i . Han hade därefter förordnanden som tingsfiskal vid olika tingsrätter samt tjänstgjorde som åklagare i . Efter adjunktionstjänstgöringen tjänstgjorde han bl.a. vid . Under den i ärendet aktuella tiden tjänstgjorde han som utredningssekreterare varvid han av och till mottog förordnanden att tjänstgöra vid olika tingsrätter. före blev han tillfrågad om han kunde delta i en huvudförhandling i ett tvistemål vid vilket han förklarade sig villig att göra. meddelade lagmannen att tvistemålsförhandlingen hade blivit inställd och undrade om han inte i stället kunde ta ett brottmålsting. Han hade gått igenom tingsrättens akt i det aktuella brottmålet före huvudförhandlingen. Två bröder var åtalade för misshandel. Målsäganden förde skadeståndstalan. Vidare skulle ett vittne höras. Vid huvudförhandlingen förnekade de tilltalade gärningen. Målsäganden föreföll märkbart skrämd vid huvudförhandlingen och ändrade sina uppgifter i förhållande till vad han hade uppgett under förundersökningen. Han återkallade också sin skadeståndstalan. I början av vittnesförhöret berättade vittnet . klart och redigt vad som hade hänt. bröt hon emellertid ihop och började att gråta. Hon berättade att hon före huvudförhandlingen på ett diskotek hade sammanträffat med en av de tilltalade som hade gått fram till henne och uttalat otidigheter samt spottat på henne. avbröt själv förhöret och togs om hand av sin mor. meddelade att förhandlingen avbröts för en paus. . och hennes mor samt åklagaren begav sig till ett rum som var beläget alldeles invid sessionssalen. gick dit för att fråga hur det stod till med . mor uppgav att . hade kommit hem skärrad och berättat vad som inträffat på diskoteket. Modern ville att . skulle göra en polisanmälan men hon vågade inte det utan trodde att hon skulle kunna fullfölja vittnesförhöret. förklarade att han inte ville ha del av annat material än vad de andra inblandade i rättegången fick del av. Distriktsåklagaren uppgav att "hon kan nog fortsätta". begav sig därefter till överläggningsrummet där nämndemännen väntade. Han förklarade att situationen var knepig och att det vore ett grovt rättegångsfel att fortsätta förhandlingen eftersom . inte var "vittnesgill". Han kände sig osäker på hur han skulle hantera den uppkomna situationen. Nämndemännen höll med om att . inte var "vittnesgill". Uppfattningen att rätten måste värna om vittnena och målsägandena framfördes. erinrade sig att han som tingsnotarie hade varit med om en motsvarande situation, vilken löstes så att den tilltalade häktades för övergrepp i rättssak. läste lagtexten i 24 kap. 17 § . Han konstaterade att åtal var väckt i målet. Han kände sig dock osäker och begav sig till övervåningen där rådmannen hade sitt tjänsterum för att diskutera handläggningen med denne. Frågan om häktning diskuterades dock inte uttryckligen. Även lagmannen anslöt till diskussionen. Ingen hade dock något konkret råd att ge. sökte i men kunde inte finna vare sig eller Gullnäs´ kommentarer till . Det fanns inte heller några propositioner i ämnet tillgängliga. Parterna och nämndemännen väntade otåligt. En av nämndemännen sade att man tidigare hade haft problem med skrämda vittnen och målsägande. svarade att det inte hade någon betydelse vid prövningen av den föreliggande situationen. Han förklarade att rätten kunde ta upp frågan om häktning och nämndemännen tyckte att det var det bästa som kunde hända. Efter åtminstone femton minuters paus tog rätten plats och förklarade för parterna att man ex officio övergick till en häktningsförhandling eftersom var på sannolika skäl misstänkt för övergrepp i rättssak. Samtliga som närvarit vid huvudförhandlingen var närvarande vid häktningsförhandlingen. Ingen av de närvarande gav uttryck för att förfarandet kunde vara formellt felaktigt. Om han hade känt till eller misstänkt att så kunde vara fallet hade han givetvis inte handlat på det sätt som han gjorde. Han var mån om att samtliga inblandade skulle få föra fram de omständigheter som man ville ha framförda. Åklagaren berättade vad . hade uppgett under pausen. Hon uppgav vidare att det fanns en fara för vad som kunde ske och hon upprepade mera utförligt vad . hade uppgett under vittnesförhöret. Åklagaren var så nära att biträda "häktningsyrkandet" som man kan komma utan att utsäga det. kände sig övertygad om att han handlade riktigt. Om han hade haft det minsta tvivel hade han kunnat initiera åklagaren att "biträda häktningsyrkandet". Efter förhandlingens slut hölls överläggning i häktningsfrågan varefter beslutet avkunnades. När han gick igenom protokollet tyckte han att han hade varit otydlig vid avkunnandet av de särskilda häktningsgrunderna. Han ringde därför till protokollföraren och sade att han ville göra ett tillägg i form av en tjänsteanteckning. I anslutning till att han gjorde tjänsteanteckningen ringde han till för att upplysa henne om innehållet i denna så att hon skulle kunna anpassa sin argumentation i hovrätten därefter. Enligt utgjorde häktningsgrunden en kombination av kollusions- och recidivfara. I ett beslut anförde chefsJO bl.a. följande. Enligt 23 kap. 1 § (RB) skall förundersökning inledas så snart det på grund av angivelse eller annat skäl finns anledning anta att ett brott som hör under allmänt åtal har begåtts.