frsrdg · GK04JO1 · 1997-01-01 00:00:00 — att uppgiften i registret var oriktig redan när registreringen skedde, måste handläggas enligt de åberopade reglerna i datalagen. Givetvis ingår i myndighetens skyldigheter att kontrollera att inte något misstag begicks vid den ursprungliga registreringen av den enskilde som styrelseledamot i bolaget. Vilka utredningsåtgärder som härefter skall vidtas beror på omständigheterna i det enskilda fallet. Det förtjänar emellertid att understrykas att utredningsplikten åvilar den registeransvarige. Att helt stjälpa över detta ansvar på den enskilde är givetvis inte förenligt med denna utredningsplikt. Ett minimum av åtgärd torde vara att den registeransvarige upplyser den registrerade om underlaget för registreringen framför allt den av två personer bevittnade egenhändiga namnteckningen så att denne kan ta ställning till frågan om han skall be polisväsendet delta i den fortsatta utredningen. I det aktuella ärendet har [anmälaren] två gånger skrivit till PRV:s bolagsavdelning och bl.a. anfört att det aktuella bolaget för honom är "endast känd till namnet". Båda dessa ärenden har handlagts som anmälningar om eget utträde. Såvitt framgått har inga som helst åtgärder i övrigt vidtagits. Jag ställer mig givetvis kritisk härtill. Valinformation till utlandssvenskar m.m. (dnr 3501-1994, 3643-1994, 3914-1994, 3565-1995) Stf justitieombudsmannen meddelade ett beslut av följande innehåll. I en skrivelse, som kom in till JO , anförde i huvudsak följande. Han och hans familj bodde i . Inför riksdagsvalet och folkomröstningen om svenskt medlemskap i unionen hade de bestämt sig för att rösta på ett politiskt parti och att säga ja eller nej till ett svenskt EU-medlemskap. Hans fru gick till det svenska konsulatet i för att hämta röstsedlar. Men där fick hon beskedet att man måste anmäla sitt röstintresse (exakt datum kom han inte ihåg). Detta blev känt för honom . Han arbetar i på somrarna och kunde därför ganska lätt få kontakt med det svenska skattekontoret (). Där hänvisade man till information som skulle ha givits från myndigheten i samband med utvandringen. Sådan information hade de emellertid inte fått. När han frågade efter denna blev han hänvisad till . På skyllde man på förbud mot samkörning av dataregister samt hänvisade till annonser i radio och TV. Längre kom de inte. De var mycket angelägna om att få rösta och ställde därför följande frågor. Hur ser blanketten som informerar om röstregler för utomlands bosatta ut? Har utomlands bosatta någon slags "TV-plikt"? De fick in svensk TV och såg "anslagstavlan" för att hålla sig à jour. och i vilket/vilka program gavs denna information? Är det inte myndighetens plikt att ge medborgarna nödvändig information, för att myndigheten i sin tur skall få sin information = deras röster! (Lagändring?) Hur skall de göra för att åtminstone få rösta i EU-valet? Anmälningar 2 och 3 I två senare anmälningar från (inkommen ) och från () framfördes liknande klagomål över bristande information till utlandssvenskar angående kravet på upptagande i särskild röstlängd såsom förutsättning för deltagande i riksdagsvalet och i folkomröstningen om EU-medlemskap. anförde bl.a. följande. Hon var bosatt i . Bristande information från om att en särskild ansökan fordrades från hennes sida hade medfört att hon nekats sin medborgerliga rättighet att delta i folkomröstningen. Enligt upplysningar från hade information härom funnits tillgänglig på svenska ambassaden i . Ambassaden hade mycket riktigt bekräftat att ett meddelande om detta funnits på en anslagstavla på ambassaden. Detta sätt att informera utlandsbosatta svenskar var minst sagt otillräckligt. Ambassaden kunde också berätta om åtskilliga svenskar som infunnit sig med sitt pass på ambassaden för att rösta i årets riksdagsval men som fått beskedet att deras röst skulle komma att betraktas som ogiltig. För henne som varit utlandsbosatt i två omgångar (19881991, 1992tills vidare) utan att någonsin nås av upplysningar om särskilda villkor för hennes rösträtt kom beskedet som en dubbel överraskning. Hon fick nämligen rösta i riksdagsvalet utan att någon särskild ansökan krävdes av henne. Det lär ha berott på att en viss automatik fanns i utsändandet av röstkort till utlandssvenskar som varit skrivna i . Slutligen anförde att man borde kunna ställa kravet på myndigheterna att de tog på sig de extra kostnader och extra ansträngningar som det innebar att kontakta utlandssvenskarna direkt när det gällde ett så pass ovanligt men viktigt inslag i den svenska demokratiska processen som en folkomröstning. Ett minimum borde vara att information gick ut i det sammanhang myndigheterna ändå hade kontakt med dem, det vill säga den årliga skattedeklarationen. anförde bl.a. följande: är fantastiskt! Här satte man i gång en jätteapparat inför ett riksdagsval och hade en väl tilltagen budget för att administrera detta. Men en grupp som tydligen var helt ointressant var utlandssvenskarna. Dessa skulle, enligt vad de fått erfara i efterhand, finnas upptagna i särskild röstlängd för att kunna rösta. Ansökan skulle göras på särskild blankett och vara inlämnad till någon svensk myndighet oklart vilken före . Den röstlängd som upprättades efter dessa ansökningar skulle alltså gälla fram t.o.m. . Hans son var nu och var fram bosatt i . Ingen upplyste honom om ovan nämnda procedur, och när han nu flyttat till var loppet kört han fick inget röstkort. Att han kom för sent till riksdagsvalet kunde de förstå, men att man var så stelbent så att det inte gick att få med honom till EU-omröstningen kunde de inte acceptera! I denna för vår framtid så viktiga omröstning skulle väl alla och framför allt ungdomarna ges möjlighet att delta! Detsamma gällde dotter, som fortfarande bodde i och som förstås inte heller kunde delta då all information uteblivit även till henne. Avslutningsvis framförde frågor bl.a. om hur de påtalade förhållandena kunde rättas till före EU-omröstningen och vilka förändringar i nuvarande system som skulle komma att föreslås så att svenska folket slapp en upprepning. I en skrivelse, som kom in till JO , framförde klagomål mot för att verket i egenskap av central valmyndighet publicerat vilseledande information inför valet till samt undvikit att vidta åtgärder för att undanröja effekterna av denna vilseledande information. Han anhöll att JO skulle granska annons i tidskriften med rubriken samt verkets handläggning av hans röstlängdsärende. Fallet inrymde enligt hans mening förvaltningsrättsligt intressanta principfrågor om hur långt en myndighet fick gå i förenkling av sin information om gällande lagstiftning, om konsekvenserna av vad han skulle vilja kalla "myndighetsvållad rättsvillfarelse" och om en myndighets skyldigheter att vidta åtgärder för att förhindra att allmänheten blev lidande av en missvisande information som myndigheten själv spred ut. Den åberopade annonsen innehöll följande text. U t l a n d s s v e n s k a r n u g å r S v e r i g e t i l l v a l i g e n ! ska välja 22 företrädare till . För att få rösta måste man finnas med röstlängd. Om du fanns med i röstlängden inför riksdagsvalet och folkomröstningen är du med även . Men om du inte var med då måste du ansöka om att tas upp i röstlängden. Har du utvandrat efter måste du också göra en ansökan. Ansökan ska vara hos , S-171 94 , , . Blankett för ansökan finns hos svenska ambassader och konsulat. Du kan också beställa blanketter från på telefon , eller telefax . I annonsens högra nedre hörn fanns en logotype med texten 95 . I sin anmälningsskrift anförde närmare följande. Om bifogade annons skulle ha formulerats enligt den vallag som RSV har att tillämpa skulle den tredje meningen ha formulerats mindre kategoriskt och den femte meningen ha haft följande lydelse: "Om du efter upphörde att vara kyrkobokförd i enligt skattemyndighetens personband måste du också göra en ansökan." Man kan ha förståelse för att RSVs textförfattare värjde sig för detta komplicerade uttryckssätt och i stället valde den enklare lydelsen: "Har du utvandrat efter måste du också göra en ansökan." Problemet är emellertid att därmed ändrades också innebörden av informationen. Om man som jag fanns uppförd i fjolårets röstlängd och hade utvandrat före det angivna datumet gav annonsen felaktig signalverkan. "Utvandring" är inte ett begrepp i vallagen. Reglerna om flyttning till utlandet återfinns i folkbokföringslagen, där det i par. 36 heter att "vid flyttning till utlandet upphör den flyttande att vara folkbokförd utresedagen eller om anmälan inkommer senare den dag anmälan kommer in". Jag utvandrade , således före det gränsdatum som anges i RSVs annons. Anmälan ingavs före utflyttningen, varför jag alltså upphörde att vara folkbokförd utresedagen. Däremot fanns jag tydligtvis kvar i skattemyndighetens personband på ett senare stadium, vilket är avgörande för vilken röstlängd man hamnar i. Enligt vad RSV uppger är jag den enda vilseledda personen som hört av sig till verket. Desto enklare borde det då ha varit att på lämpligt sätt häva effekten av att myndigheten i ett i och för sig vällovligt förenklingssyfte faktiskt uttryckt sig på ett sätt som inte står i överensstämmelse med lagen. Jag skulle vilja hävda att om myndigheten i populariseringssyfte ger avkall på kravet på precision åvilar det den ett särskilt ansvar att neutralisera de skadeverkningar som härigenom kan uppstå. I stället antyder man att det är mitt eget fel att jag blivit vilseledd. Det kan jag inte acceptera. Jag har till punkt och pricka följt de anvisningar som ges i annonsen. Eftersom jag (1) var upptagen i fjolårets röstlängd och (2) hade utvandrat före blev jag genom annonsen direkt uppmanad att inte inlämna en särskild ansökan. När så inget röstkort kom och jag inlämnade en ansökan avslogs den såsom för sent inkommen. Jag anhåller att JO prövar såväl frågan om hur långt i avvikelse från lagen som den centrala valmyndigheten kan gå i populariserande syfte som frågan om vilka skyldigheter en myndighet som uppenbarligen givit missvisande information har att korrigera effekterna av sitt eget handlande. Med anledning av anmälan (nr 1) infordrades genom remiss yttrande från . Remissvaret överlämnades för kännedom och eventuellt yttrande till , och (anmälarna 13). inkom med yttrande. anmälan (nr 4) remitterades till för yttrande. yttrade sig över remissvaret. I yttrandet över anmälan 1 anförde följande. Enligt 3 kap. 2 § regeringsformen har alla svenska medborgare bosatta i rösträtt vid riksdagsval. I 4 kap. 2 § vallagen finns reglerna för svenska medborgare som inte är bosatta i . Rösträtt tillkommer alla som senast på valdagen har fyllt . Frågan om rösträtt föreligger avgörs på grundval av röstlängder som upprättas . I allmän röstlängd tas alla svenskar upp som enligt skattemyndighetens personband är folkbokförda i landet. I särskild röstlängd tas under vissa förutsättningar svenska medborgare upp, som inte är folkbokförda här . Förutsättningarna för att tas upp är bl.a. en skriftlig ansökan, som skall ha kommit in till RSV . Samtliga förutsättningar framgår av den blankett för ansökan som RSV tillhandahåller. Enligt 4 kap. 13 § vallagen stadgas för övrigt att ansökan som görs för sent inte tas upp till prövning. Justitiekanslern () har i ett ärende , som rörde ifrågasatt bristfällig information från RSV och skattemyndigheterna till utlandssvenskar om registrering i särskild röstlängd m.m., redogjort för hur sådan information lämnas. JK har därefter uttalat att RSV får anses ha gjort vad som kan begäras av myndigheten i fråga om information för utvandrade. JK:s beslut bifogas. RSVs folkbokföringsenhet lämnar information i bl.a. utvandringsärenden till skattemyndigheterna i en särskild handbok, i meddelanden och särskilda skrivelser. Tre sådana informationsinsatser bifogas. JK har också i likhet med vad () sagt tidigare i ett motsvarande ärende inte kunnat bortse från att de röstberättigade själva bort visa viss aktivitet i frågan. Den plan för valinformationen, som upprättats av RSV bifogas, liksom datum för tidningsannonserna riktade speciellt till utlandssvenskarna. Enligt 1 § lagen om folkomröstning om EU-medlemskap (SFS 1994:1064) gäller folkomröstningslagen (SFS 1979:369) för omröstningen . I 5 § folkomröstningslagen stadgas att rösträtt tillkommer dem som är röstberättigade vid val till . Frågan om rösträtt föreligger avgörs på grundval av de allmänna och särskilda röstlängder som upprättats före omröstningen. Det innebär med andra ord att den som inte fanns med i röstlängden vid riksdagsvalet inte heller har någon rösträtt nu vid folkomröstningen. I yttrandet över anmälan 4 anförde följande. Vallagens (1972:620) bestämmelser om utlandssvenskarnas rösträtt finns i 4 kap. 1120 §§. Där sägs bl.a. att svenska medborgare som är bosatta i utlandet kan efter ansökan bli upptagna i särskild röstlängd. Vidare sägs att en person ska anses bosatt utom riket om han enligt skattemyndighetens personband inte är folkbokförd i . I allmän röstlängd tas upp svenska medborgare som enligt skattemyndighetens personband är folkbokförda i . Ansökan från en utlandssvensk om att bli upptagen i särskild röstlängd görs skriftligen hos RSV . års val ansökte om att bli upptagen i särskild röstlängd. Ansökan kom in till RSV . Eftersom Tarschys var folkbokförd enligt skattemyndighetens personband (utvandringen registrerades i folkbokföringen av lokala skattekontoret i ), har RSV fattat beslut om att inte ta upp honom i den särskilda röstlängden. Beslutet delgavs honom på blankett RSV 7312 K (bilaga 1). överklagade RSV:s beslut. I ett nytt beslut meddelade RSV att någon ändring inte kommer att göras i röstlängderna (bilaga 2). års val till har RSV bl.a. i tidningen infört en annons om utlandssvenskarnas rösträtt. I annonsen sägs bl.a. att en person som utvandrat efter och som vill delta i valet till , måste lämna in en ansökan till RSV . ansökan inkom till RSV . har informerats om att han var folkbokförd i och därför blivit upptagen i allmän röstlängd. Det torde därför enligt RSV:s mening inte råda någon tveksamhet om att han skulle ha lämnat in en ansökan till RSV om att bli upptagen i särskild röstlängd. Slutligen kan nämnas att RSV beslutade att inte ta upp till prövning den ansökan som kom in från . Detta beslut överklagades av Tarschys, men regeringen fann (Ju95/3370) att överklagandet inte kunde bifallas. Det av såsom bilaga 1 åberopade blankettbeslutet innehöll följande. Du har ansökt hos () om att bli upptagen i särskild röstlängd. Enligt skattemyndighetens personregister var Du folkbokförd i . Du har därför blivit upptagen i allmän röstlängd. RSV har beslutat att inte bifalla Din ansökan om att bli upptagen i särskild röstlängd. Om Du anser att Du oriktigt uteslutits ur särskild röstlängd kan Du begära att röstlängden rättas. En sådan begäran skall göras skriftligen och ha kommit in till , Valenheten, S-171 94 . I skrivelsen skall Du tala om varför röstlängden bör rättas samt ange Ditt namn, personnum-mer och Din adress. Din möjlighet att rösta i utlandet påverkas inte av att Du är upptagen i allmän röstlängd. Upplysningar om var och när man kan rösta i utlandet lämnas av svenska ambassader och konsulat. Röstkort utfärdas av skattemyndigheten och sänds till den adress som finns i personregistret. Vid röstning hos en svensk utlandsmyndighet behövs inte röstkortet det går lika bra om man har med sig passet eller någon annan giltig identitetshandling. Det av såsom bilaga 2 åberopade beslutet innehöll följande. Prövning av anmärkning mot särskild röstlängd Enligt 4 kap. 11 § vallagen skall svensk medborgare anses bosatt utom lan-det, om han enligt skattemyndighetens personband inte är folkbokförd i . Röstlängderna upprättas efter förhållandena . Enligt skattemyndighetens personband var du folkbokförd i och har således blivit upptagen i allmän röstlängd. gör ingen ändring i röstlängderna. Var du kan rösta, framgår av bifogad broschyr. Detta beslut får överklagas endast i samband med överklagande av det val vid vilket beslutet har gällt. Skrivelsen med överklagandet ställs till och inges till efter det att valresultatet kungjorts. 2.3 Genmälen av anmälarna anförde beträffande informationen till utlandssvenskar års val och folkomröstning följande. Jag har med intresse läst den samling dokument som hänvisar till för att visa att den har fullgjort sin plikt att informera utlandsbosatta svenskar om förfarandet för att kunna delta i val 1994. Först vill jag konstatera att om valenheten verkligen hade sänt ut den omtalade informationsbroschyr med flyttbetyget så hade varken jag, i (som uppenbart klagat till Justitiekanslern i samma ärende) eller många andra svenskar haft något problem med att få utnyttja vår rösträtt. Ett tecken på att det uppenbarligen slarvas med att lägga med broschyren, är att klagomålen från utlandsbosatta svenskar tydligen anländer i stor mängd vid varje riksdagsval. Valenheten kan säkert själv bekräfta denna mängd av klagomål. De svenska ambassadörerna runt om i världen kan likaså bekräfta att de gång på gång tvingas avvisa ovetande svenskar som tror att de skall kunna rösta enbart med sitt svenska pass. Slutligen har Föreningen i Världen tydligen drivit denna fråga utan att få något gehör hos de svenska myndigheterna. En statistisk uppgift visar på samma sak: Det finns mellan 200 000 och 250 000 svenskar bosatta i utlandet (uppskattningen gjord av SCB och Föreningen i Världen). Av dessa lyckades drygt 21 000 anmäla sig till årets riksdagsval och folkomröstning. Valenhetens informationsbroschyr når uppenbarligen inte ut till sin målgrupp. Statistiken antyder att övrig information inte heller når målgruppen och det är inte förvånande om man går igenom vad valenheten gör, enligt egna uppgifter i sitt remissvar, för att nå oss utlandsbosatta. Annonser har placerats i , Svensk i Världen, . Dessutom har utlandsprogram gått ut med informationen. Personligen har jag aldrig hört talas om någon av ovanstående tidningar och vet inte var de finns att tillgå. Jag har heller aldrig hört utlandssändningar. Däremot hör jag på och läser svenska dagstidningar. Här tror jag att problemet ligger. Valenheten tycks ha en bild av utlandssvenskar som inte stämmer och dess information missar därför år sitt mål. Svenskar i är den absolut övervägande delen av utlandsbosatta svenskar och vi kan alla höra den vanliga radions utsändningar varför utsändningar på engelska är ointressanta för oss. De flesta utlandsbosatta svenskar arbetar utomlands och läser därför svenska dagstidningar, hör svensk radio och vistas ofta i . Vi kan knappast nås genom . Alla vi som inte fick broschyren hade, att döma av valenhetens svar till er, en enda rimlig chans att inte gå miste om vår rösträtt: Att ha sett annonsen i någon av fyra dagstidningar . Av ovanstående statistik att döma var det en hel del av oss som inte gjorde det. Jag kan inte betrakta denna en-da annons som tillräcklig information och vidhåller därför att inte har gjort vad den borde. Vad anbelangar Justitiekans-lerns kommentar, hämtad från JOs uttalande (informationsproblemet är uppenbarligen inte nytt men svenska myndigheter har ändå inte ansett att det kan bero på bristande rutiner) om att "man måste kunna fordra en viss aktivitet från de röstberättigade utlandssvenskarnas sida" så är uttalandet helt irrelevant eftersom klagomålen inte gäller att det krävs "en viss aktivitet" från utlandssvenskars sida. Tvärtom har både i , jag och andra företagit oss en "viss aktivitet" i och med att vi från våra respektive gästländer har sökt direkt kontakt med de svenska ansvariga myndigheterna före valtillfället för att få besked om hur vi kan få våra röstkort. Vad vi har klagat över är inte kravet på aktivitet, vårt klagomål handlar om att vi inte fått information så att vi förstått att i rätt tid företa denna aktivitet. Vi har samtliga inbillat oss att vi skulle vara ute med två, tre månaders försprång därför att vi missat den viktiga informationen när det i själva verket krävdes för att kunna delta i den svenska folkomröstningen. Jag instämmer därför helt och fullt i klagomål att informationen från de svenska myndigheterna är otillräcklig och vill dessutom understryka att de har känt till att informationen är otillräcklig utan att vidta några åtgärder. anförde beträffande annonsen års val till följande: RSV lägger ner stor möda på att bevisa att jag borde ha varit medveten om att jag 1994 var uppförd i allmän och inte i särskild röstlängd. Detta resonemang, ehuru korrekt, skjuter helt vid sidan om måltavlan. I den påtalade annonsen görs ingen distinktion mellan allmän och särskild röstlängd. Begreppen nämns över huvud tagit inte. Det klargörs än mindre att allmän röstlängd upprättas för hela valperioden. Däremot står det enkelt och tydligt att om man hade rösträtt vid fjolårets val finns man med i röstlängden även inför EU-valet, såvida man inte har utvandrat efter . Faktum kvarstår att RSV använder sig av en teknisk term (utvandring) som inte återfinns i den lag som verket har att tillämpa och informera om, nämligen vallagen. Folkbokföringslagen är å andra sidan helt tydlig. Enligt denna upphör folkbokföring i riket den dag då man faktiskt flyttar ut (förutsatt att anmälan inges ), inte den dag som anmälan registreras eller registreringen överförs till personbandet. Min anmälan ingavs före utflyttningen och registrerades genast. Vad som inträffade , vilket RSV nu utrett, är att registreringen överfördes till personbandet, en intern datateknisk process som den enskilde självfallet inte är medveten om när den inträffar och inte har anledning att tillmäta någon betydelse. Jag vidhåller alltså att RSV har gjort sig skyldigt till missvisande information. De förvaltningsrättsliga principfrågor som jag reser i min anmälan kvarstår. Till komplettering av tidigare insända handlingar översände sedan en kopia av ett till honom ställt beslut av i , Lokala skattekontoret i , som innehöll följande: I enlighet med Er anmälan beslutar att avregistrera Er till . 3.1 Den allmänna valinformationen till utlandssvenskar Den officiella valinformationen har sedan gammalt ansetts vara ett viktigt inslag i valförberedelserna. Så innehöll lagen (1920: 796) om val till och kommunala vallagen (1930:253) särskilda föreskrifter om vals kungörande. För val till andra kammare gällde (56 §) att Konungens befallningshavande (dvs. ) skulle utfärda kungörelse om valet med uppgift om antalet mandat att besätta, dag och tider för valet, vallokalen för varje valdistrikt, anmälda kandidatlistor ävensom en erinran om rätt för väljare att i vissa fall utöva rösträtt inom riket på postanstalt samt utom riket hos svensk utlandsmyndighet. Kungörelsen skulle uppläsas i kyrkorna och införas i ortstidningar. Efter införandet genom partiella författningsreform av enkammariksdagen, det riksproportionella valsystemet och gemensamma riksdags- och kommunalval utfärdades en ny vallag (1972:620). I det sammanhanget omprövades och avskaffades den särskilda valkungörelsen. I proposition 1972:105 anförde justitieministern (s. 99) följande. Enligt gällande vallagstiftning åligger det att före val utfärda kungörelse om detta. Vallagarna ger detaljerade föreskrifter om kungörelsens innehåll. Förrättas flera val , utfärdas gemensam kungörelse om dem. VTU (= Valtekniska utredningen) har föreslagit att kungörelseförfarandet i sin nuvarande form skall slopas och att väljarna skall informeras om valen på annat och enligt VTU:s mening mera ändamålsenligt sätt. Förslaget har i allmänhet godtagits under remissbehandlingen. Det har emellertid från något håll framhållits att kungörelsen är en väsentlig och officiell del av valinformationen. För egen del finner jag det vara självklart att väljarna och de politiska partierna på ett meningsfullt och slagkraftigt sätt skall informeras angående förestående val. Den betydelse som valkungörelsen har i det sammanhanget torde utan överdrift kunna betecknas som obetydlig. För det angivna ändamålet står andra och effektivare informationskanaler till buds.