yttr · GJ05JUU2Y · 1996-01-01 00:00:00 — har i ett beslut berett bl.a. justitieutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1994/95:150, bil. 7, avsnitt 3 om förvaltningsmyndigheternas ledning. Ärendet föranleder följande yttrande från justitieutskottet. beredningsområde omfattar, såvitt här är av intresse, flertalet myndigheter inom rättsväsendet, däribland (). Utskottet begränsar sitt yttrande till att avse BRÅ:s framtida ledning. godkände ett regeringsförslag om nya riktlinjer för förvaltningsmyndigheternas ledning (prop. 1993/94:185, KU42). aviserade regeringen sin avsikt att senare låta ta del av hur regeringen avsåg att ändra ledningsformerna för olika myndigheter. budgetproposition (bil. 8, s. 11) meddelade regeringen vilka ledningsformer som den bedömde skulle bli aktuella att tillämpa. Det rörde sig om två olika modeller vid sidan av den nuvarande, nämligen dels enrådighetsverk med eller utan råd med insynsuppgift, dels styrelse med fullt ansvar för verksamheten. Beträffande tillämpningen av de olika modellerna anför regeringen i den nu aktuella propositionen sammanfattningsvis att den inte helt delar de slutsatser beträffande val av ledningsform som gjordes ärende. I stället för att, som där var utgångspunkten, välja enrådighetsverk i första hand bör en mer flexibel tillämpning eftersträvas. Sammanfattningsvis bör principen enligt regeringens mening vara att regeringen vid val av ledningsform utgår från myndighetens verksamhet och mål sådana de är fastlagda av och regeringen och därefter väljer en ledningsform med den grad av styrning som bäst bedöms gagna verksamheten och de uppställda målen. Mot den här angivna bakgrunden föreslår regeringen i propositionen att godkänna regeringens riktlinjer för förvaltningsmyndigheternas ledning. Om de olika ledningsformerna anförs följande. Ledningsformen enrådighetsverk - där myndighetschefen har det fulla ansvaret för verksamheten -- bör övervägas bl.a. där det finns behov av en mer direkt och tydlig styrning av myndigheten och där politiska beslut måste genomföras utan fördröjning. Modellen med enrådighetsverk kan kompletteras med ett insynsråd med demokratisk insyn som främsta uppgift i de fall ett sådant råd bedömts vara av allmänt intresse. med fullt ansvar för verksamheten bör främst övervägas för myndigheter som arbetar under affärsverksliknande förhållanden eller som har en verksamhet som innebär stort finansiellt och självständigt ansvar. Slutligen kan enligt propositionen även nuvarande styrelsemodell med ett delat ansvar mellan styrelsen och myndighetschefen övervägas för myndigheter där en viss bredd och mångfald är önskvärd i verksamheten och det därför inte finns skäl för regeringen att närmare styra den. Modellen kan även väljas för myndigheter där insyn, råd och stöd har stor betydelse. Verksamhetens art och regeringens behov av att styra myndigheten på ett visst sätt har varit den grundläggande utgångspunkten i regeringens val av styrelseform för en viss myndighet. I propositionen lämnas en redovisning av vilka myndigheter som regeringen avser att ge ny ledningsform genom ändringar i myndigheternas instruktioner. Bl.a. anmäler regeringen att den har för avsikt att tillämpa ledningsformen enrådighetsverk med insynsråd beträffande BRÅ. I propositionen lämnas ingen särskild information om bakgrunden till regeringens val av ledningsform för BRÅ. Utskottet har således att utgå från att valet av ledningsform innebär en tillämpning av de allmänna principer som anges i propositionen och som kortfattat redovisats i det föregående. Utskottet, som i sammanhanget vill understryka att utskottet inte har några invändningar mot regeringens förslag till riktlinjer i stort, ifrågasätter dock om regeringen för BRÅ valt den bästa ledningsformen. Visserligen har BRÅ:s uppgifter förändrats; BRÅ håller på att utvecklas till ett kvalificerat expertorgan i kriminalpolitiska frågor under regeringen (se prop. 1992/93:170, JuU30), och verksamheten har förskjutits från mer grundläggande, långsiktig forskning till mer tillämpad forskning, utvärdering, statistiska översikter och analyser samt kunskapssammanställningar. Tyngdpunkten ligger emellertid på sakområdena brottsprevention och samhällets reaktioner mot brott. Det brottsförebyggande arbetet måste bedrivas långsiktigt och på stor bredd. Det förutsätter kunskaper om skilda delar av samhällslivet och om hur brottsligheten påverkar livssituationen för gemene man. Arbetet måste också ha medborgarnas stöd, och det förutsätter i många fall deras direkta medverkan. Det är således av stor betydelse att det finns ett reellt medborgerligt inflytande över det brottsförebyggande arbetet, och det skulle enligt utskottets mening vara olyckligt att avstå från den demokratiska förankring som lekmännen i bidrar till; utskottet anser att den insyn som möjliggörs genom ett insynsråd inte är tillräcklig. Utskottet vill alltså som sin mening uttala att BRÅ:s ledningsform inte bör förändras. BRÅ bör således även ledas av en styrelse och en myndighetschef med delat ansvar.