yttr · GJ05TU2Y · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringen () har i skrivelse 1995/96:30 till lämnat en redogörelse för förberedelsearbetet inför samt för vissa principiella ställningstaganden i de frågor som konferensen kan komma att behandla. Genom beslut i kammaren har skrivelsen hänvisats till utrikesutskottet för beredning. har beslutat bereda samtliga utskott utom utbildnings- och bostadsutskotten tillfälle att yttra sig över skrivelsen jämte motioner i de delar som har samband med resp. utskotts beredningsområde. Transport- och kommunikationsfrågor behandlas i tre av de tretton motioner som väckts med anledning regeringens skrivelse, nämligen 1995/96:U22 av m.fl. (v) yrkande 39, 1995/96:U25 av m.fl. (c) yrkande 12 och 1995/96:U29 av m.fl. (mp) yrkande 36. I v-motionen (yrkande 39) framhålls att utsläppen från trafiken är ett av EU:s största miljöproblem. Trots detta medverkar EU - betonar motionärerna - till en rad nya vägar och broutbyggnader som ökar miljöproblemen, exempelvis . Därför måste artikel 129 om trans-europeiska nätverk ändras så att trafiksektorn åläggs ett ansvar för luftföroreningar, buller, markintrång och säkerhet. bör enligt motionärerna som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om transeuropeiska nätverk och miljön. I c-motionen (yrkande 12) framhålls att det är nödvändigt att reformera EU:s transportpolitik för att främja en hållbar utveckling. Motionärerna anger vissa artikar i och framhåller att dessa bör ändras. Sålunda bör artikel 75 ändras så att det framgår att rådet har ett ansvar för att vidta åtgärder för att utveckla miljövänligare transporter. Vidare bör varje medlemsland ges uttrycklig rätt att med åberopande av miljöskäl, enligt artikel 36, begränsa vägburna godstransporter till eller inom medlemslandets territorium. I artikel 129b bör klargöras att gemenskapen skall bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät som främjar en hållbar utveckling. I artikel 129c bör tillföras att hänsyn skall tas till projektens ekonomiska och miljömässiga livskraft. bör - betonar motionärerna slutligen - också verka för att EU prioriterar en utbyggnad av den elektroniska infrastrukturen i . Yrkandet är att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att reformera EU:s transportpolitik och politiken för att utveckla transeuropeiska nät. I mp-motionen (yrkande 36) framhålls att regeringen vid regeringskonferensen bör driva krav på upprättande av en EU-plan för hur miljövänliga transportsystem, som inte ger upphov till bl.a. drivhusgaser, skall kunna byggas ut som ett mellanstatligt samarbete. bestämmelser om en gemensam transportpolitik kompletterades genom med regler om transeuropeiska nätverk (TEN) inom transport-, telekommunikations- och energiområdena (art. 129b-129d). Gemenskapen skall ange riktlinjer omfattande mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller de trans-europeiska näten, och i dessa riktlinjer skall projekt av gemensamt intresse preciseras. Gemenskapen kan stödja medlemsstaternas ekonomiska satsningar på projekt av gemensamt intresse. Riktlinjerna skall antas av rådet på förslag av kommissionen och i samråd med i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189b. Kommissionen har utarbetat ett riktlinjeförslag som anger kriterier för de olika nätverken för transporter och till vilket är fogat ett omfattande kartmaterial. I detta redovisas bl.a. väg-, järnvägs- och flygplatsprojekt i EU:s 15 medlemsstater. Rådet har enats om att 14 TEN-projekt inom transportsektorn bör prioriteras. Bland de 14 projekten märks den fasta förbindelsen över och den s.k. Nordiska triangeln. Vidare antog rådet den s.k. finansieringsförordningen (Rådets förordning (EG) nr 2236). I denna finns närmare bestämmelser om hur finansiellt stöd skall fördelas till projekt av gemenskapsintresse som hör till transeuropeiska nätverk inom områdena energi, telekommunikationer och transporter. Stödformerna omfattar bidrag till utredningar (), bidrag till byggnadsinvesteringar (), räntesubventioner och bidrag till lånegarantiavgifter. Rådet har också antagit en budget för avseende projekt som finns angivna i de föreslagna riktlinjerna för TEN-projekt inom transportsektorn. Budgeten omfattar ett totalt belopp om 240 miljoner ecu (en ecu motsvarar ca ) för . Rådet är enigt om att av budgeterade medel bör avsättas för de 14 prioriterade TEN-projekten. Den svenska delen av Nordiska triangeln har för tilldelats 6,5 miljoner ecu och kust-till-kust-delen av Öresundsförbindelsen 10 miljoner ecu, med 5 miljoner ecu var för och . Härtill kommer bidrag med 2,5 miljoner ecu till några svenska utvecklingsprojekt inom flygtrafikledning. I ingressen till ett förslag till beslut av och rådet om riktlinjer för transeuropeiska telenät framhålls att införandet och utvecklingen av transeuropeiska telenät syftar till att säkerställa spridningen och utbytet av information inom hela unionen. Detta sägs vara en förutsättning "för att det skall gå att bygga upp informationssamhället, vilket kommer att göra det möjligt för varje medborgare, företag och myndighet inom hela unionen att få tillgång till all slags information i sådana mängder som de behöver". Vidare erinras i ingressen om att kommissionen har tillställt rådet en serie riktlinjer för utvecklingen av ett digitalt flertjänstnät (ISDN) såsom ett trans-europeiskt nät och om att rådet har antagit en gemensam ståndpunkt i frågan. Det framhålls också att befintliga nät, inkl. befintliga ISDN, bör utvecklas i riktning mot avancerade nät som erbjuder dataöverföringshastigheter som varierar upp till bredbandskapacitet och som kan anpassas till olika behov, särskilt multimediatjänster och multimediatillämpningar. Förverkligandet av nät för integrerad bredbandskommunikation (IBC) sägs komma att bli resultatet av denna utveckling. Vidare framhålls betydelsen av vissa inom ramen för EU-samarbetet genomförda FoU-program, avseende kommunikations- och informationsteknologi samt telematik, för de transeuropeiska telenäten. Ett genomgående tema i de motioner som väckts med anledning av regeringens skrivelse, och som rör trafikutskottets beredningsområde, är det starka betonandet av miljöaspekter i EU:s arbete inom transportsektorn. kan konstatera att miljöaspekterna vid sidan av sysselsättningspolitiken utgör frågor som regeringen prioriterar högst inför konferensen. Medborgarna runt om i kräver en bättre miljö - understryker regeringen - och ett gränsöverskridande samarbete är ett oundgängligt medel för att uppnå detta mål. Skall miljösamarbetet bli effektivt bör fler beslut kunna fattas med majoritet, och miljöhänsynen bör slå igenom på samtliga politik-områden. innebar - betonar regeringen - en förstärkning av det europeiska miljösamarbetet. För att på ett effektivt sätt kunna arbeta för de områden som prioriteras av och för att kunna kombinera tillväxt med miljöhänsyn bör emellertid enligt regeringen ytterligare åtgärder vidtas i syfte att stärka såväl den gemensamma miljöpolitiken som förpliktelsen att väga in miljön vid beslut inom andra politikområden. Ett övergripande svenskt mål är att inte skall behöva sänka miljöstandarden samt att vi skall vara drivande i EU:s miljöpolitik så att nya miljöregler sätts på en så hög skyddsnivå som möjligt. Miljöreglerna bör huvudsakligen vara minimibestämmelser som ger länder möjlighet att gå före i miljöpolitiken. Vidare betonar regeringen vikten av att slutsatserna från i om en hållbar utveckling återspeglas i på ett tydligare sätt än . delar regeringens sålunda uttalade uppfattningar och vill erinra om att statsministern regeringsförklaring betonade att ambitionsnivån i EU:s miljöpolitik måste höjas. I del av fjolårets budgetproposition framhölls också att medlemskapet i EU ger ökade möjligheter att påverka unionens miljöpolitik. Huvudinriktningen skulle enligt regeringen vara att medverka i utvecklingen av ett utvecklat kostnadsansvar för de olika transportslagen och att söka påverka unionen att skärpa avgaskrav för såväl personbilar som lastbilar. Det bör vidare nämnas att (dir. 1994:140) bl.a. har att ge förslag till hur inom ramen för EU-arbetet kan bidra till att utforma en gemensam transportpolitik (CTP) och inom arbetet med transeuropeiska nätverk verka för genomförandet av ett europeiskt miljöanpassat transportsystem. Den gemensamma transportpolitiken behandlas i ett av kommissionen framlagt dokument med rubriken för den gemensamma transportpolitiken 1995-2000: Ett handlingsprogram för en hållbar rörelsefrihet i . I dokumentets miljöavsnitt framhålls bl.a. att transportpolitiken måste innebära en avvägning mellan de växande kraven på rörelsefrihet och den markant ökade inverkan på miljön av en fortsatt utbyggnad av konventionell infrastruktur och ökande transportverksamhet. Kommissionen har också i en nyligen publicerad s.k. grönbok redovisat en omfattande studie om möjligheterna att förbättra kollektivtrafiken i . Kollektivresandet måste enligt kommissionen ges ökad prioritet för att bilismens negativa konsekvenser för vår livskvalitet och miljö skall kunna undvikas. Kommissionen bereder medlemsstaterna liksom rådet, och andra EU-organ och alla berörda intressenter tillfälle att tillställa kommissionen sina synpunkter på grönboken . Rådet har i en s.k. gemensam ståndpunkt avseende riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet framhållit att medlemsstaterna vid genomförande av projekt av gemensamt intresse måste ta hänsyn till miljöskyddet genom studier av projektens inverkan på miljön i enlighet med ett rådsdirektiv om utvärdering av vissa offentliga och privata projekts inverkan på miljön och genom tillämpning av ett rådsdirektiv om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. Det anförda ger enligt trafikutskottets mening vid handen att arbetet inom såväl regeringen som EU har en inriktning i fråga om transporternas miljöpåverkan som synes stå i god överensstämmelse med motionärernas önskemål. finner det angeläget att regeringen vid regeringskonferensen och eljest inom EU-arbetet med kraft driver sina ståndpunkter i miljöfrågorna och tillvaratar de möjligheter härtill som skapas genom ställningstaganden av EU:s egna institutioner. förutsätter att så sker och att syftet med motionsyrkandena, i de delar de avser transporternas miljöpåverkan, härigenom kan tillgodoses. Vad gäller den del av c-motionen som innehåller krav på att skall verka för att EU prioriterar en utbyggnad av den elektroniska infrastrukturen i hänvisar trafikutskottet till vad ovan anförts om EU-arbetet med transeuropeiska telenät. Inriktningen av detta arbete synes utskottet väl ägnad att tillgodose motionärernas krav. Sammanfattningsvis anser trafikutskottet - från de synpunkter trafikutskottet har att företräda - att de i detta yttrande behandlade motionsyrkandena inte påkallar någon åtgärd från sida och att de därför kan avslås.