yttr · GJ05NU8Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:125 om åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik jämte motioner, såvitt propositionen och motionerna rör näringsutskottets beredningsområde. I propositionen anges att huvudinriktningen för politiken skall vara att stimulera användningen av informationsteknik (IT) på ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. En nationell IT-strategi formuleras i syfte att bl.a. ange en övergripande ansvars- och rollfördelning i den fortsatta IT-utvecklingen. Åtta mål redovisas för den nationella IT-strategin. Bland annat anförs att IT:s möjligheter skall utnyttjas på ett aktivt sätt i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och för att stärka konkurrenskraft. Statens uppgifter måste enligt regeringen definieras och konkretiseras när det gäller sätten på vilka IT-användningen och utvecklingen av informations- och kunskapssamhället skall främjas. Regeringen utpekar rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning som tre prioriterade områden för statens insatser . I propositionen redovisas ett handlingsprogram med åtgärder för att bredda och utveckla IT-användningen inom tolv huvudområden, däribland närings- och energipolitiken. Förslag till riksdagsbeslut framläggs vad gäller dels målen för en nationell IT-strategi, dels prioriterade statliga uppgifter i fråga om att främja IT-utvecklingen. I yttrandet behandlar näringsutskottet motionsyrkanden som dels direkt tar sikte på regeringens förslag till , dels gäller tillämpningen av den nämnda IT-strategin inom näringsutskottets beredningsområde. Regeringen framhåller att det behövs gemensamma mål för användningen och utvecklingen av IT i syfte att det skall skapas samsyn kring insatserna på området. En kvalificerad och innovativ användning av IT skall stimuleras för att främja en utveckling av nya tjänster och ny kompetens. I propositionen påpekas att den fysiska infrastrukturen för IT är väl utbyggd i . En nationell IT-strategi bör därför se annorlunda ut i jämfört med många andra länder. Enligt regeringens uppfattning gäller det, som redan redovisats, att stimulera användningen av den nya tekniken på ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Statens strategi skall därför bygga på ett främjande av ett decentraliserat beslutsfattande och på avreglering, samverkan och samordning. Härutöver skall fastställas politiska mål, ramar och riktlinjer för hur samhällets informations- och kommunikationssystem skall fungera. Dessa komponenter skall tjäna som utgångspunkter för marknadens aktörer, skapa valfrihet för användarna och möjliggöra en marknadsmässig utveckling av näten. Regeringen anför att det åvilar varje departement att svara för finansiering och genomförande av sina respektive åtgärder samt att återrapportera genomfört arbete till . förhållningssätt till den nya tekniken måste ses i ett bredare perspektiv än vad som görs i propositionen, sägs det i motion 1995/96:T51 (m). Nya levnads- och arbetsvillkor bryter fram. Ett helt samhällssystem måste utvecklas för att kunna möta krav som är annorlunda än de som gällde i det gamla industrisamhället, menar motionärerna. Införandet av den nya informationstekniken kommer tillsammans med andra förändringar att påverka det svenska samhällets ekonomiska och sociala struktur. En IT-strategi värd namnet måste ta utgångspunkt i vetskapen om de fundamentala förändringar som tekniken aktualiserar, heter det i motionen. Likväl kommer ekonomiska stabilitet att för överskådlig tid vara beroende av den industri som tjänar vårt land. Enligt motionärerna kommer emellertid den nya tekniken att innebära att utrymme skapas för ett betydande nyföretagande, inte minst i de tjänste- och kunskapsorienterade delarna av ekonomin. Alla företag, även sådana som inte är IT-företag, kommer att påverkas av teknikskiftet, påpekas det. I motion 1995/96:T57 (c) sägs att regeringens förslag till nationella mål för IT-utvecklingen måste förtydligas. Motionärerna anser att regeringens riktlinjer är för övergripande och att kraven på hur strategin skall fullföljas är för få. Det är inte nog, menar motionärerna, att statens uppgift skall vara att stimulera användningen av den nya tekniken i syfte att främja kreativitet, tillväxt och sysselsättning. borde fatta beslut om en sammanhållen IT-strategi som leder till tillväxt, regional balans, decentralisering och demokratisk utveckling. Ett centralt mål för IT-politiken skall vara att den snabba utvecklingen på området får genomslag i näringslivet, anförs det i motion 1995/96:T58 (fp). Motionärerna anser att om inte utvecklingen på IT-området även omfattar företagen kommer landet snart att vara permanent på efterkälken med en ökad arbetslöshet som följd. Statens roll och val av medel för att nå målen i regeringens IT-strategi tas upp i motion 1995/96:T52 (kds). Där riktas kritik mot att förslagen i propositionen om den nationella IT-strategin är innehållslösa. I stället behövs en IT-strategi med konkreta mål och därtill kopplade åtgärdsprogram, understryker motionärerna. De menar att det gäller att ta till vara de möjligheter som informationstekniken skapar för svenska företag att utveckla tjänster som både kan konsumeras inom landet och exporteras. betraktar regeringens förslag till en nationell IT-strategi, och det redovisade handlingsprogrammet, som principiellt och övergripande i syfte att formulera statens roll vad gäller integrationen av IT i samhällsutvecklingen. Detta kan ses som en del i det överordnade arbetet med att stärka tillväxten och sysselsättningen i landet. Det knyts stora förhoppningar till IT:s möjligheter att skapa tillväxt och sysselsättning som kan stärka konkurrenskraft. IT är enligt näringsutskottets uppfattning en strategisk hörnsten i den nödvändiga förnyelsen av . Utskottet finner det värdefullt att regeringen söker definiera statens uppgifter för att främja IT:s roll inom de vitt skilda områden som behandlas i propositionen. I denna konstateras att statens övergripande roll är att formulera politiskt fastställda mål, ramar och riktlinjer för hur samhällets informations- och kommunikationssystem i stort skall fungera, vilka skall bilda utgångspunkt för marknadens aktörer. De fastställda riktlinjerna skall förenas med valfrihet för användarna och med en marknadsmässig utveckling av nät, tillämpningar och tjänster. kan se fördelarna med att göra en sådan distinktion när det gäller statens roll i förhållande till dels företagsamheten inom IT-sektorn, dels användarna av IT inom offentlig och privat sektor. Sätten att formulera mål, att utöva statens styrning och att följa upp resultaten av IT-politiken inom dessa båda områden skiljer sig väsentligt åt. finns det ett samspel dem emellan till vilken hänsyn måste tas när de politiska målen och ramarna för olika verksamheter formuleras. Sålunda kommer det att vara av stor betydelse för den svenska programvaruindustrin vilka strategier ADB-tunga offentliga verksamheter kommer att välja framöver vad gäller t.ex. mjukvaruutvecklingen. Utskottet kommer längre fram i yttrandet att beröra denna frågeställning. IT är ett instrument att bryta sektoriseringen mellan olika politikområden och skapa nya, intressanta samverkansformer såväl inom som mellan skilda samhällsområden. Mot denna bakgrund och med hänsyn till vad som sägs i propositionen om behovet av sektorsövergripande samverkan ställer sig utskottet tveksamt till om det är ändamålsenligt att varje departement, såsom föreslås i propositionen, enskilt skall återrapportera utvecklingen inom respektive område till . Detta skulle strida mot ambitionen att bryta ner de sektoriella gränserna. ser i denna del behov av en mer samlad och sektorsövergripande redovisning från regeringens sida till . Nya arbets- och levnadsvillkor kommer att utvecklas till följd av en alltmer spridd tillämpning av IT i landet. På denna punkt motsäger inte propositionen vad som anförs i motion 1995/96:T51 (m). Däremot finner utskottet det vara överdrivet att, som påstås i motionen, ett nytt samhällssystem måste utvecklas för att möta de krav som IT-samhället kommer att ställa. Likaså avvisar utskottet den kritik som kommer till uttryck i motion 1995/96:T57 (c) om att de nationella målen för IT-utvecklingen måste förtydligas. Uppläggningen är sådan att de verksamhetsansvariga fortlöpande skall konkretisera målsättningarna, anpassa och vidareutveckla dem i takt med utvecklingen. Utskottet vill också påpeka att de mål som förespråkas i den sistnämnda motionen - bl.a. decentralisering och regional balans - överensstämmer med vad som anförs i propositionen, nämligen att IT skall understödja den redan inledda processen mot decentralisering av offentlig verksamhet och att IT kan bli ett stöd för småskalighet och lokalt förankrad utveckling. Av samma skäl tillbakavisar utskottet de invändningar som riktas mot propositionen i motion 1995/96:T52 (kds) om att förslagen om den nationella IT-strategin skulle vara innehållslösa. Den konkretisering som motionärerna efterlyser kommer enligt utskottets uppfattning fortlöpande att arbetas fram. Detta är en del av strategin att anpassa åtgärdsprogrammen i förhållande till den fortgående utvecklingen. Utskottet kan ej heller finna att någon avgörande motsättning finns mellan det som sägs i motion 1995/96:T58 (fp) om vikten av att statens IT-politik prioriterar näringslivet och det som sägs i propositionen om regeringens principiella syn på sambandet mellan förmåga att försvara sin position som en kunskapsbaserad industrination och IT-innehållet i svenska produkter och tjänster. Med det sagda avstyrker näringsutskottet de nämnda motionerna såvitt här är i fråga. I propositionen redovisas, som tidigare nämnts, ett handlingsprogram för med åtgärder för att bredda och utveckla IT-användningen. Handlingsprogrammet omfattar tolv huvudområden. begränsar sig i denna del till att avge synpunkter med anledning av väckta motioner inom den del av handlingsprogrammet som gäller näringspolitiken. I propositionen sägs att insatser inom näringspolitiken som främjar näringslivets och särskilt de små och medelstora företagens användning av IT skall prioriteras. Även åtgärder för att stimulera utvecklingen av en svensk programvaru- och informationsindustri, bl.a. i syfte att frambringa nya exportprodukter, står högt på dagordningen. Insatserna avser utbildning, forsk-ning och utveckling samt offentlig upphandling. Den svenska programvaruindustrin sysselsätter ca 150 000 personer. Omsättningen beräknas uppgå till . I propositionen konstateras att i ett internationellt perspektiv är relativt svagt inom industriell programvaruteknik, trots att det svenska näringslivets konkurrenskraft är starkt beroende av kompetens på området. I propositionen behandlas ett antal åtgärder för att stärka expansionen av denna industrigren. Bland annat sägs att offentlig förvaltning bör agera katalysator för utveckling av programvara genom offentliga och öppna upphandlingar och att den offentliga förvaltningen och näringslivet bör främja utvecklingen av programvaru- och informationsindustrin genom att lägga ut mer av sin programvarutillverkning utanför den egna verksamheten. Detta skall leda till ökad konkurrens på programvaruområdet och framväxt av en industristruktur bestående av en stor mängd mindre programvaruföretag som levererar färdiga programprodukter till industriföretagen och till den offentliga förvaltningen. Härutöver aviseras i propositionen att förutsättningarna för inrättande av ett eller ett svenskt forskningscentrum för utveckling av IT skall prövas. Vidare skall Exportråd utse ett antal svenska programvaruföretag för en gemensam exportsatsning. Att programvaruföretagens främsta tillgångar inte är materiella, utan består av kunskap och idéer, ställer till problem vid bl.a. bankernas kreditprövning, konstaterar regeringen och meddelar att frågan skall utredas. Regeringen har för avsikt att uppdra åt () att i samarbete med se över kapitalförsörjningen till programvaruföretag och andra nya kunskapsintensiva . Uppgiften är att belysa i vad mån kreditgivare kan behöva utveckla ytterligare kreditvärderingsvillkor för att bättre svara upp mot kunskapsföretagens behov. Regeringen avser därutöver att ge ytterligare ett uppdrag att i samverkan med och utveckla informationen om goda IT-tillämpningar för småföretagen. Syftet med detta är att underlätta den fortsatta utvecklingen av lokala IT-strategier. Med informationsteknikens hjälp kommer helt nya uppgifter att kunna fullgöras, heter det i motion 1995/96:T51 (m). Tvärtemot vanliga föreställningar om informationsteknikens effekter på möjligheterna till att generera sysselsättning visar erfarenheten, menar motionärerna, att nya arbetstillfällen skapas när användningen av den nya tekniken expanderar. Enbart i har hundratusentals nya arbetstillfällen tillkommit som en direkt följd av det informationstekniska genombrottet, påpekas det. I motion 1995/96:T57 (c) sägs att även om hävdar sig väl i det internationella sammanhanget på vissa delar av IT-området finns det anledning att understryka vikten av att det skapas förbättrade ramvillkor generellt sett för den svenska företagsamheten. möjligheter att hävda sig på nya tillväxtområden behöver förbättras, menar motionärerna och pekar bl.a. på förändrade skattevillkor och avskrivningsregler som delar i en sådan politik. Regeringen redovisar i propositionen alltför få förslag på vad den vill göra för att allmänt främja IT i svenska företag, anförs det i motion 1995/96:T58 (fp). Utvecklingen på IT-området är av avgörande betydelse för förmågan att skapa nya arbetstillfällen. Det finns många nystartade och potentiella företag inom programvaru- och kommunikationsindustrin. Det är särskilt viktigt, understryker motionärerna, att förändra avskrivningsmöjligheterna för strategiska IT-investeringar eller värderingen av det intellektuella kapitalet i de nya företagen. Vidare sägs att för många små och medelstora företag är en utvecklad förmåga att ta till vara möjligheterna med IT en nödvändighet. Deras förmåga att hantera den nya tekniken kommer att vara avgörande för deras förutsättningar att växa . Motionärerna pekar bl.a. på att utvecklingen av globala och lokala marknadsplatser på de digitala näten ännu bara har påbörjats. I motion 1995/96:T52 (kds) hävdas att saknar små högteknologiföretag. IT och verksamheter som förutsätter IT skapar tusentals nya arbeten i , påpekas det i motionen. Detta utgör en betydande och sannolikt dominerande del av den industriella sysselsättningstillväxten i landet . understryker motionärerna att staten inte har någon speciell näringspolitik för IT-området. Grunden måste vara en allmänt sund och företagsvänlig näringspolitik. Staten skall endast lägga fast spelreglerna för aktörerna inom området, anser motionärerna. Det är dock mer än nödvändigt att snabbt i utveckla ett brett småföretagande inom IT-området, sägs det. För programvaruföretagen gäller att de fasta kostnaderna är dominerande, påpekas det i motion 1995/96:T59 (mp). Motionärerna förutser att en effekt av detta förhållande blir att programvaruföretagen söker hitta en nisch där de mer eller mindre kan skapa sig en monopolställning eller en oligopolställning. Eftersom programkomponenter kan återanvändas gynnas stora företag, anför motionärerna och anger Microsoft som ett exempel på ett företag som tack vare sådana marknadsförutsättningar har växt till ett gigantiskt företag. är ett land med betydande programvarutillverkning. Motionärernas uppfattning är därför att regeringen bör ges i uppdrag att utreda problemen med strukturer på programvarumarknaden som skapar monopol och oligopol. delar regeringens bedömning att ett antal strategiska faktorer verkar på ett gynnsamt sätt för en fortsatt tillväxt av IT-industrin i . Utskottet välkomnar den prioritering som görs i propositionen att näringslivets och särskilt de små och medelstora företagens användning av IT skall främjas. Utskottet ställer sig också bakom riktlinjerna i propositionen för utvecklingen av en svensk programvaru- och informationsindustri med inriktning mot exportmarknaden. Nya arbetstillfällen kommer att kunna skapas i både i IT-branschen som sådan och i näringslivet till följd av en bred tillämpning av IT-baserade produktionsprocesser. I så måtto kan inte utskottet se att det som anförs i motion 1995/96:T51 (m) i denna del väsentligt avviker från regeringens synsätt. Den offentliga sektorn tilldelas en strategisk roll som katalysator för utveckling av programvara genom offentliga och öppna upphandlingar av väldefinierade programprodukter utifrån användarbehov. Den offentliga förvaltningen skall också främja utvecklingen av programvaru- och informationsindustrin genom att lägga ut mer av sin programvarutillverkning utanför den egna verksamheten. vill understryka att om denna strategi skall lyckas måste uppmärksamhet riktas mot statsmakternas styrning av de ADB-tunga verksamheterna inom den offentliga sektorn för att förstärka incitamenten att lägga ut utvecklingsinsatser till t.ex. små och medelstora företag. Utskottet vill också peka på betydelsen av en konkurrens på lika villkor både vad gäller upphandling och prissättning, så att en spridd och effektiv programvaruindustri enligt regeringens intentioner kan byggas upp i landet. ser det som angeläget att en noggrann uppföljning sker i dessa hänseenden både från regeringens och från de konkurrensvårdande myndigheternas sida. I motion 1995/96:T58 (fp) påpekas, som nämts, vikten av en förändring av avskrivningsreglerna för strategiska IT-investeringar eller värderingen av det intellektuella kapitalet i de nya företagen. Som framgått av den föregående redogörelsen har regeringen för avsikt att uppdra till och att utreda den sistnämnda frågan. Vad gäller yrkandet i motion 1995/96:T59 (mp) angående risken för oligopol- och monopolbildningar i den svenska programvaruindustrin anser utskottet att detta bör övervakas av de konkurrensvårdande myndigheterna enligt vad utskottet anfört. De krav som framförs i motionerna 1995/96:T57 (c) och 1995/96:T52 (kds) på förbättrade ramvillkor för företagandet i allmänhet och en sund företagsvänlig näringspolitik finner utskottet inte lämpligt att behandla just i detta sammanhang. I denna del hänvisas till utskottets yttrande till finansutskottet (1995/96:NU3y) med anledning av proposition 1995/96: 25 om en politik för arbete, trygghet och utveckling. Härutöver vill utskottet erinra om vad som anfördes i det näringspolitiska betänkandet 1994/95:NU18 (s. 71) om arbetet med att digitalisera olika typer av information av relevans för småföretag, bl.a. avseende den tekniska informationen hos . Utskottet vill påpeka vikten av att detta arbete påskyndas och slutförs. Med det anförda avstyrker näringsutskottet motionerna 1995/96:T51 (m), 1995/96:T57 (c), 1995/96:T58 (fp), 1995/96:T59 (mp) och 1995/96:T52 (kds) i berörda delar. I motion 1995/96:T53 (s) anförs att det krävs särskilda insatser för att främja kvinnors företagande och för att få fler kvinnor som datoranvändare. De särskilda företagarlånen till kvinnor som erbjuds av har haft stor betydelse för kvinnors företagande och möjligheter att starta företag. På liknande sätt bör särskilda insatser göras för kvinnors möjligheter inom IT-området, menar motionärerna. Därför borde kvinnors företagande och möjligheter särskilt betonas i det uppdrag som regeringen avser lämna till . vill understryka vikten av att kvinnors möjligheter inom IT-området beaktas. Frågan är uppmärksammad i propositionen i vilken påpekas mäns och kvinnors olika synsätt när det gäller IT. Utskottet delar regeringens bedömning att sannolikheten är stor för att kvinnors erfarenhet och kompetens kommer att kunna utnyttjas bättre inom ramen för de nätverksbaserade organisationer som växer fram med stöd av IT. Utskottet utgår från att frågan om kvinnors möjligheter inom IT-området kommer att ges en ökad uppmärksamhet i fortsättningen. Med det sagda avstyrker näringsutskottet motion 1995/96:T53 (s). Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik