yttr · GJ05AU6Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. jämte motioner som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Vidare har finansutskottet berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över motionerna 1995/96:A45 av m.fl. (fp), 1995/96:A46 av m.fl. (kds) och 1995/96:A49 av m.fl. (m) (väckta med anledning av händelse av större vikt), i de delar som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Nyssnämnda motioner remitterades först till arbetsmarknadsutskottet, som därefter överlämnat dem till finansutskottet. yttrar sig i det följande över propositionens avsnitt 7 En arbetsmarknad för ökad trygghet och sysselsättning, avsnitt 8 En försäkring för omställning vid arbetslöshet, upprättade lagförslag inom utskottets beredningsområde samt motionerna 1995/96:A45 yrkande 2, 1995/96:A46 yrkandena 1 (delvis), 3, 4 och 13, 1995/96:A49 yrkandena 1 (delvis), 2, 3, 26-31, 39-41, 43, 44, 51, 52, 54, 55 1995/96:Fi116 yrkandena 1, 21, 23-26, 29-54, 1995/96:Fi117 yrkandena 1-5, 26-30, 44-49, 57, 61-71, 1995/96:Fi118 yrkandena 15-29, 1995/96:Fi122, 1995/96:Fi123 yrkandena 1-9, 1995/96:Fi124, 1995/96:Fi125, 1995/96:Fi127, 1995/96:Fi130. En arbetsmarknad för ökad trygghet och syssel-sätt-ning, avsnitt 7 Utvecklingen på arbetsmarknaden (s. 7.1-7.5) Såväl den ekonomiska aktiviteten som förbättringen på arbetsmarknaden bromsades tydligt upp . Antalet varsel om uppsägningar började öka och allt färre nya lediga platser anmäldes till arbetsförmedlingen. har antalet sysselsatta minskat relativt kraftigt. Den sysselsättningsökning som har skett och som blivit allt mindre är koncentrerad till den privata sektorn i ekonomin. Det är framför allt industrin och industrinära delar av näringslivet som har uppvisat en ökad efterfrågan på arbetskraft. Den svaga inhemska efterfrågan har lett till en svag sysselsättningsutveckling inom de sektorer som mer direkt påverkas av hushållens konsumtionsnivå. Antalet sysselsatta inom offentlig sektor väntas fortsätta att minska framöver. Den öppna arbetslösheten har legat något över föregående års nivå. Antalet personer i olika konjunkturberoende åtgärder har varit ungefär lika många som . var av arbetskraften öppet arbetslös medan fanns i olika konjunkturberoende åtgärder. Motsvarande siffror var 7,2 resp. . Männens arbetslöshet är fortfarande högre än kvinnornas. Antalet deltidsarbetslösa och undersysselsatta, främst kvinnor, är fortfarande mycket högt. Arbetslöshetsmönstret speglar könsuppdelningen på arbetsmarknaden. Fördelningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har relativt väl speglat kvinnors andel av arbetslösheten även om de är något underrepresenterade. Lågkonjunkturen drabbade i mycket stor utsträckning nytillträdande och yngre arbetskraft. Den relativa arbetslösheten är nu högst bland utomnordiska medborgare och bland 16-24-åringar. Lägst är den bland 45-54-åringarna. Allra lägst är arbetslösheten bland kvinnor i åldern . Drygt öppet arbetslösa är . har arbetslösheten minskat i flertalet åldersgrupper med undantag för äldre , för vilka arbetslösheten stigit relativt kraftigt , speciellt bland kvinnor. Mest har arbetslösheten minskat bland ungdomar, något som inte beror på att ungdomars sysselsättning har ökat. Den minskade arbetslösheten bland ungdomar är resultatet av att statsmakterna har satsat på utbildningsåtgärder eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar. Allt fler ungdomar har påbörjat utbildningar eller deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetslösa ungdomar skall nämligen efter det att de anmält sig på arbetsförmedlingen som arbetssökande ha erbjudits ett arbete, en utbildningsplats eller en åtgärd. Arbetsmarknadsläget för invandrare och flyktingar har försämrats dramatiskt. Sysselsättningsfrekvensen för utomnordiska medborgare har halverats från till . Arbetslösheten har ökat från i denna grupp. har arbetslösheten fortsatt att öka, speciellt bland kvinnor med utomnordiskt medborgarskap. Ett mycket oroande tecken är att andelen långtidsarbetslösa kvarstår på en mycket hög nivå. av de arbetslösa hade varit arbetslösa mer än , en något högre andel än . Andelen har fortsatt att öka något månader. Även utvecklingen av antalet personer som har varit oavbrutet inskrivna vid arbetsförmedlingen under mycket långa tider, , som arbetslösa eller deltagande i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd är djupt oroande. Övertidsuttag (s. 7.6) Övertidsuttaget inom industrin är nu betydligt högre än under även om det har minskat något . Regeringen avser att vid fortsatta diskussioner med arbetsmarknadens parter ta upp frågan om möjligheten att begränsa övertidsuttag för att därigenom bereda fler sysselsättning. Kvinnor och män på arbetsmarknaden (s. 7.6-7.9) I propositionen lämnas en redovisning av utredningsbetänkandet (SOU 1996:56) Hälften vore nog - om kvinnor och män arbetsmarknad. Utredningen gör bedömningen att arbetslösheten bland kvinnor kommer att stiga med tanke på den nuvarande svaga utvecklingen inom kvinnodominerade yrkesområden i den enskilda sektorn och inom offentlig sektor. Mot bakgrund av utredningens bedömning avser regeringen att ge () i uppdrag att göra en översyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ett jämställdhetsperspektiv. Samverkan mellan arbetsmarknadspolitiken och andra politikområden (s. 7.9-7.10) Regeringen framhåller att kampen mot arbetslösheten kräver samverkan och samordning av politiken inom flera områden. Arbetsmarknadspolitiken har en central roll i den ekonomiska politiken för skapandet av en väl fungerande arbetsmarknad. Den kompletterar övriga ekonomisk-politiska åtgärder och har därmed många beröringspunkter med andra politikområden. Det gäller finans-, utbildnings-, närings- och regionalpolitiken. Även med andra områden finns kontaktpunkter som kan utvecklas. Genom att förena ambitionerna inom arbetsmarknadspolitiken med dem inom ett antal andra politikområden kan den sammantagna effekten på sysselsättning och arbetslöshet bli än större. kan viktiga samhälleliga behov inom andra politikområden bli bättre tillgodosedda. I propositionen pekas på ett flertal exempel på hur arbetsmarknadspolitiken har använts och kan användas på detta sätt. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken (s. 7.10-7.13) De mål för arbetsmarknadspolitiken som fastställdes gäller i sina huvuddrag fortfarande. Huvuduppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att bidra till att lösa upp strukturella obalanser genom att med olika åtgärder underlätta och påskynda anpassningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Arbetsmarknadspolitiken har också ett stabiliseringspolitiskt mål genom att den skall bidra till att motverka konjunkturellt betingade sysselsättningsvariationer. Arbetsmarknadspolitikens styrka har varit att den kunnat kombinera det ekonomiskt nödvändiga med det socialt angelägna, heter det i propositionen. Erfarenheterna omfattande arbetsmarknadspolitiska insatser måste enligt regeringen utnyttjas i den strategi som skall utformas för att nå målet att halvera den öppna arbetslösheten . Enligt regeringens uppfattning bör den framtida arbetsmarknadspolitiken ha följande inriktning. Arbetsförmedlingens huvuduppgift är att tillse att platserna snabbt tillsätts. Den enskilde arbetssökande skall genom särskilda insatser rustas för de arbeten som är eller blir lediga. Målinriktade individuella handlingsplaner skall upprättas som tydliggör den arbetslöses och myndigheternas ansvar. När det inte finns arbeten på den reguljära arbetsmarknaden eller lämpliga utbildningsinsatser skall arbetsmarknadspolitiken ha möjlighet att på bästa sätt förhindra att långtidsarbetslöshet uppstår. Arbetsmarknadspolitiken skall ha resurser för att förhindra utslagning från arbetsmarknaden. Äldre arbetssökande utanför den reguljära arbetsmarknaden skall erbjudas ett offentligt tillfälligt arbete. Kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken skall utvecklas. En hållbar försäkring vid arbetslöshet skall skapas. Arbetsmarknadspolitiken skall medverka till och påskynda förändringarna av vårt samhälle. Det gäller inte minst i jämställdhetsarbetet och i miljöarbetet. De arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas utformning skall samordnas. (prop s. 7.11-7.12) tillkallades med uppdrag att se över arbetsmarknadspolitikens roll, omfattning, inriktning och avgränsning. Slutbetänkandet (SOU:1996:34) Aktiv arbetsmarknadspolitik lades fram av kommittén . Kommittén konstaterar att det varit svårt för arbetsförmedlingen att ägna sig åt huvuduppgiften, att anpassa utbud och efterfrågan på arbetskraft. Anledningen härtill har varit omfattningen på åtgärderna och som i praktiken har inneburit att arbetsmarknadspolitiken i första hand har fått ikläda sig en stabiliseringspolitisk roll. För har det varit svårt att med rimlig effektivitet administrera en så stor omfattning av åtgärderna som det har varit fråga om . Arbetsmarknadspolitiska kommitténs förslag kan sammanfattas i följande punkter: Platsförmedlingen måste förstärkas. Åtgärdssystemet förenklas och effektiviseras. Kommunerna måste få ett ökat inflytande över arbetsmarknadspolitiken. Arbetslöshetsförsäkringens karaktär av en omställningsförsäkring måste betonas; det bör finnas en bortre gräns för hur länge man kan få ersättning. En bättre samordning på lokal nivå av planering och beställning av rehabiliterings- och andra arbetsförberedande insatser behövs. Moderata samlingspartiet presenterar i motion A49 sitt program för att häva arbetslösheten och främja tillkomsten av nya jobb. Motionen är väckt "med anledning av händelse av större vikt" (RO 3:15) som syftar på den till aviserade men uteblivna sysselsättningspropositionen. Enligt motionärerna har regeringen misslyckats med att främja tillkomsten av nya jobb. Det beror på bristande insikt om villkoren för företagande som måste expandera om välståndet skall kunna hävdas och jobben bli fler. I programmet förenas enligt motionärerna krav på den allmänna ekonomiska politiken, skatterna, arbetsmarknaden, utbildningen och forskningen samt stödet till de arbetslösa. Programmet tar sikte på två avgörande frågor, nämligen villkoren för en betydande utveckling av företagandet och möjligheten för enskilda människor att anamma föränderligheten (yrk. 1 delvis). Enstaka förändringar är inte tillräckliga om massarbetslösheten skall kunna hävas. Det gäller så mycket mera som förutsättningarna för arbete och företagande nu snabbt förändras. behöver en i grunden ny politik som främjar mänsklig växt. Det kommer enligt motionärerna inte att vara möjligt att på allvar vända arbetslöshetssituationen med mindre än att företag och företagande görs till en minst lika angelägen form för arbete som anställningen. Anställningen kommer i sin tur att behöva bli mindre stationär, till följd av den mera föränderliga arbetsmarknaden. Om arbetslösheten skall kunna pressas tillbaka måste de nya jobben komma i företagen. Det kräver i sin tur en företagsexpansion som sannolikt är kraftigare än vad klarat sedan industrialismens genombrott. En rimlig utgångspunkt för en politik för fler riktiga jobb är att den nuvarande totala arbetslösheten skall halveras. arbetslöshetsproblem kommer inte att kunna lösas med detaljförändringar, utbildningsinsatser eller AMS-program. Inte heller kan hoppet sättas till en allmänt högre tillväxt. Företagandet måste nu sättas främst på dagordningen framhåller motionärerna. En långtgående liberalisering av arbetsmarknaden är ett viktigt inslag i en politik för större rörlighet och fler jobb. Den arbetsrättsliga lagstiftningen måste kraftigt förenklas. Den politik som förordas utgör en sammanhållen helhet och bör genomföras som sådan och följas upp noggrant (yrk. En väsentlig del av en dynamisk ekonomi är en lönebildning som speglar de verkliga förhållandena på arbetsmarknaden. En samhällsekonomi i god ordning är en första förutsättning för riktiga jobb. En andra förutsättning är en mer ändamålsenlig lönebildning. En större lönevariation skapar utrymme för fler arbeten, anser motionärerna (yrk. Enligt motionärerna finns goda utländska exempel som illustrerar vad som krävs av förändringar i arbetsmarknadens struktur för att skapa nya jobb. Ett exempel är , ett annat är . Initiativ bör tas till grundläggande studier av goda exempel från andra länder för att vidga beslutsunderlaget. Resultaten av studierna bör successivt redovisas för (yrk. En mycket hårdare prioritering av vilka som skall komma i åtnjutande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör ske. Arbetsmarknadspolitiken skall inte ges någon stabiliseringspolitisk funktion utan syfta till att få arbetsmarknaden att fungera bättre, anser motionärerna. Utöver förmedlingsverksamheten bör arbetsmarknadsinsatserna inriktas mot dem som är eller löper stor risk att bli arbetslösa (yrk. 41 delvis). I kommittémotion Fi122 (m) som väckts med anledning av proposition 1995/96:222 hänvisar motionärerna till det program för sysselsättning som presenteras i motion A49 och kommenterar därefter närmare de delar av propositionen som faller inom arbetsmarknadsutskottets beredningsområde och där har en annan uppfattning än regeringen. Motionärerna anser att det är otillfredsställande att regeringen inte förmått samla sig till ett förslag om en liberalisering av arbetsrätten. Även liberalerna har väckt en motion (A45) med stöd av bestämmelsen i RO 3:15. Den uteblivna sysselsättningspropositionen i kombination med nya katastrofuppgifter om arbetsmarknaden utgör tillräckliga skäl för att utnyttja denna motionsrätt, hävdar motionärerna. Enligt är det två åtgärder som bör vara spjutspetsen i ett krisprogram för fler jobb, nämligen kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter i tjänstesektorn finansierade genom sänkta företagsstöd, reformerad arbetsrätt i enlighet med förslag (yrk. 2 delvis). Självfallet är det en rad andra åtgärder som främjar fler jobb i företag, menar motionärerna och pekar på de förslag partiet lagt fram i tidigare sammanhang. Arbetsmarknadspolitiken är ett viktigt komplement till den ekonomiska politik som skall skapa förutsättningar för tillväxt och jobb, men kan aldrig lösa problemet med arbetslösheten. I kommittémotion Fi123 utvecklar sina synpunkter på de konkreta förslagen i regeringens proposition 222. anser att regeringens förslag till mål för politiken med fokusering på endast den öppna arbetslösheten är olyckligt. Ett mer ambitiöst mål måste sättas. Ett sådant mål gör det också nödvändigt att besluta om fler åtgärder som förbättrar klimatet för företagen. I motionen framhålls nödvändigheten av att man inser arbetslöshetens bakomliggande orsaker. Den har inte enbart konjunkturella orsaker utan är i hög grad betingad av strukturella orsaker, framhåller motionärerna. Den traditionella utformningen av arbetsmarknadspolitiken utgår emellertid från att arbetslösheten är konjunkturell snarare än strukturell. För att lösa arbetslöshetsproblemet krävs även insikt om att arbetsmarknaden genomgår förändringar till följd av att utvecklas mot ett kunskapssamhälle. En offensiv arbetsmarknadspolitik bör utformas utifrån dessa nya utgångspunkter. En sådan politik handlar om åtgärder utanför det traditionellt arbetsmarknadspolitiska området. Det gäller att föra en ekonomisk politik med sunda statsfinanser, en skatte- och näringspolitik som främjar företagande och en utbildningspolitik som ger ett kompetenslyft. Om arbetslösheten skall förmås att sjunka behövs en markant ökning av sysselsättningen inom andra sektorer än industrisektorn. Denna sektor kan inte längre ensam lösa arbetslöshetsproblemet. I stället handlar det om framväxten av en mängd nya företag eller att mindre och medelstora företag expanderar. En sådan utveckling ställer höga och delvis nya krav på arbetsmarknadspolitiken. Den skall underlätta för företagen att snabbt kunna rekrytera arbetskraft. Den skall hjälpa arbetssökande att hitta nya vägar till jobb eller kompetenshöjning samt underlätta rörlighet på arbetsmarknaden. En hel rad av förslagen i propositionen berör, enligt , den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Vissa av förslagen leder i rätt riktning, andra är mindre bra. Positivt är att den lokala arbetsförmedlingen får ett större ansvar för verksamheten . Motionärerna varnar dock för tendensen att kommunalisera arbetsmarknadspolitiken. Det kan vara ett första steg till att övervältra ett ansvar på kommunerna som ytterligare kommer att urholka deras möjligheter att klara sina angelägna uppgifter på utbildnings- och vårdområdena (yrk. vidhåller i sin partimotion Fi116 förslagen i det sysselsättningspaket som partiet presenterade i samband med regeringens ekonomiska vårproposition. I huvudsak handlar det om riktade skatte- och avgiftsminskningar i form av arbetsgivaravgifter, räntestöd och egenavgifter. Paketet omfattar ett grönt investeringsprogram, stöd till kommuner och privat tjänstesektor, en större volym på aktiv arbetsmarknadspolitik och stöd till försök med sextimmars arbetsdag. I samband med budgetpropositionen kommer partiet att utveckla sysselsättningsprogrammet ytterligare. Enligt är sysselsättningspolitikens mål fortfarande full sysselsättning. Om skall kunna ta sig ur den ekonomiska krisen måste sysselsättningen öka. Jobben måste vara produktiva och meningsfulla. En uthållig grön och kompetensinriktad tillväxt blir alltmer tjänsteinriktad och måste prioritera långsiktiga välfärdsmål. Lönebildningen får inte tillåtas att skapa ökade klyftor. Arbete skall ge löneinkomster som inte medför fattigdom för de arbetande. Deltidsarbetslösheten måste därför angripas. motsätter sig alla tendenser till försämring av arbetsrätten, individualisering av lönebildningen och nedmontering av arbetslöshetsförsäkringen. En prioriterad uppgift är att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden med dess olika villkor och möjligheter för kvinnor och män. Arbetsmarknadspolitiken ensam kan inte skapa några jobb. Den kan endast ha tillfälliga stabiliseringspolitiska uppgifter vid sidan om huvuduppgiften att bidra till en effektiv matchningsprocess genom förmedlingsverksamhet och insatser för att höja kompetens och arbetslivserfarenhet inom tillväxtområden. Kampen mot arbetslösheten kräver samverkan och samordning av politiken inom flera områden. Denna samverkan måste förbättras, t.ex. med närings-, regional- och utbildningspolitiken, anser motionärerna (yrk. de gröna utvecklar i motion Fi117 sin syn på hur problemen på arbetsmarknaden skall lösas. Det är enligt motionärerna orealistiskt att tro att dessa problem kan lösas med ökad ekonomisk tillväxt. Den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra sysselsättningen är därför en förkortad arbetstid (yrk. Det är också viktigt att se över de mer långsiktiga förutsättningarna för företagande, både allmänt och i tjänstesektorn, där många av de nya jobben måste komma. En ekologisk omställning till ett kretsloppssamhälle är nödvändig för att skall kunna bevara och förstärka sin internationella konkurrenskraft. måste ta täten i denna omställning. Endast härigenom kan de framtida arbetena tryggas, framhålls det i motionen (yrk. I samband med en omställning av arbetsmarknaden är det väsentligt för samhällsutvecklingen att göra konsekvensbeskrivningar för de nya typerna av jobb. I en sådan konsekvensbeskrivning går en skiljelinje mellan gröna jobb och icke gröna jobb. Gröna jobb är enligt motionärerna endast de som bidrar till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det finns möjligheter att på kort sikt öka takten i denna omställningsprocess och därmed skapa nya arbeten. De förslag till åtgärder som regeringen presenterar i sin proposition är både bra och dåliga. Men den nödvändiga helheten saknas. Det finns inte någon enstaka eller enkel åtgärd för att komma till rätta med arbetslösheten och åter nå full sysselsättning (yrk. En total omorganisation av arbetsmarknadspolitiken på lokal nivå behövs med sammanslagning av arbetsförmedling, försäkringskassa och delar av kommunens socialtjänst. De olika ersättningssystemen vid arbetslöshet, ohälsa och utbildning måste samordnas. Vissa reformer behövs i arbetsrätten (yrk. föreslår att regeringens mål om en halvering av den öppna arbetslösheten till kompletteras med ett mål för den totala arbetslösheten, inklusive personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Målet bör vara att den totala arbetslösheten tillåts uppgå till högst (yrk. Arbetsmarknadspolitiken är ett komplement till den allmänna ekonomiska politiken, näringspolitiken och utbildningspolitiken. Arbetsmarknadspolitikens uppgift blir svår när den ekonomiska politiken och näringspolitiken har misslyckats så att av arbetskraften är utan arbete. I detta läge är det viktigt med en genomtänkt strategi för arbetsmarknadspolitiken dels på kort och medellång sikt, dels på lång sikt. På lång sikt kommer de arbetsmarknadspolitiska uppgifterna att gälla personer som av olika skäl är svårplacerade på arbetsmarknaden. För dessa grupper måste gälla att så långt som möjligt hjälpa individen att övervinna sitt arbetshandikapp. Här behövs utbildning, kompetensutveckling och olika slag av rehabiliterande insatser. På kort sikt blir arbetsmarknadspolitikens uppgift svårare. Det gäller en mängd människor - även välutbildade - som inte kan få jobb. Deras arbetsförmåga måste tas till vara för samhällsnyttiga insatser hellre än att de förblir passivt sysslolösa (yrk. Det kommer att finnas ett stort behov av fortsatta arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är därför angeläget att åtgärderna får en mer långsiktig och effektiv utformning än de har (yrk. Kristdemokratiska samhällspartiet har likaledes motionerat, motion A46, med stöd av bestämmelsen i RO 3:15 och anför i huvudsak samma skäl för sin åtgärd att motionera som och . Regeringens målsättning att halvera den öppna arbetslösheten är inte tillräckligt långtgående. anser att målet skall vara att den totala arbetslösheten skall halveras till åt 2000. Regeringens målsättning riskerar nämligen att utmynna i en politik som bara flyttar människor från öppen till dold arbetslöshet. I motionen läggs förslag som enligt motionärerna syftar till att förbättra företagsklimatet bl.a. genom en förenklad och moderniserad arbetsrätt, bättre tillgång på riskkapital, slopande av dubbelbeskattningen på riskskapande och ett bättre investeringsklimat. Andra insatser till förmån för företagen är en översyn av företagsstöden med målet att minska dem. Stimulanser till tjänsteföretagande genom att minska skattekilarna ingår också i dessa förslag (yrk. 1 delvis). En reformering av arbetsmarknadspolitiken föreslås. Motionärerna pekar på de förslag som i olika sammanhang har förts fram av partiet. Exempel på sådana förändringar är en uppdelning av () regionvis, att arbetsmarknadsutbildningen bör ingå i det reguljära utbildningsväsendet, ett praktiksystem för ungdomar respektive invandrare, en samordnad rehabilitering, en regional helhetssyn, insatser för arbetslösa (yrk. 13 delvis). I partimotion Fi118 med anledning av proposition 1995/96:222 återkommer med synpunkter på de av regeringen framlagda förslagen. Regeringens uppfattning om inriktningen av den framtida arbetsmarknadspolitiken delas till viss del av . Motionärerna menar att flera av principerna för arbetsmarknadspolitiken är sådana som pläderat för. I motionen efterlyses bättre villkor för arbete och företagande genom att finans-, skatte-, arbetsmarknads-, utbildnings- och näringspolitiken utformas så att drivkrafterna till företagande avsevärt stärks. Ekonomisk tillväxt är en förutsättning för att minska arbetslösheten och utveckla välfärden för alla. Det övergripande målet för den ekonomiska politiken är att bygga en långsiktigt stabil grund för välfärden och sysselsättningen. Kampen mot arbetslösheten måste alltså vara den viktigaste uppgiften framöver. I propositionen 1995/96:207 om en ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten redogörs för de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politik som regeringen förordar.