yttr · GJ05JOU6Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. jämte motioner, i de delar som berör jordbruksutskottets beredningsområde. behandlar i sitt yttrande de förslag i propositionen som avser utgiftsområdena Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) samt Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23). Vidare behandlar utskottet förslag till tilläggsbudget för /96, (nionde huvudtiteln) såvitt avser anslagen (B 1), Från EG-budgeten finansierad kompensation för revalvering av jordbruksomräkningskursen (B 17) och Fiskevård (C 7). I anslutning till yttrandet behandlas även vissa följdmotioner. Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Regeringens finansplan redovisas jämte förslag till utgiftstak för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling och förslag till ändrade anslag på tilläggsbudget för /96. Dessutom redovisas en förnyad beräkning av budgetutvecklingen för innevarande budgetår. I propositionen görs en uppföljning med hänsyn till målen för budgetpolitiken. Återstående delar av saneringsprogrammet med budgetförstärkningar uppgående till preciseras. För att uppnå tidigare uppställda mål för de offentliga finanserna krävs enligt regeringens bedömning budgetförstärkningar utöver 118-miljardersprogrammet. Regeringen föreslår därför ytterligare budgetförstärkande åtgärder till ett sammanlagt belopp av och ytterligare . Regeringen föreslår ett utgiftstak för staten på , och . Utgiftstaket för staten fördelas på de av fastställda utgiftsområdena och socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten. Utskottets yttrande omfattar - helt eller delvis - följande med anledning av propositionen väckta motioner. 1995/96:Fi78 av m.fl. (m) vari yrkas 5. att beslutar godkänna den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen. 1995/96:Fi79 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att godkänner den preliminära beräkningen för olika utgiftsområden enligt vad i motionen anförts. 1995/96:Fi80 av m.fl. (v) vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgiftsområden (avsnitt 4), 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om revalveringen av jordbruksomräkningskursen, att beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det anvisade anslaget till Fiskevård med utöver vad regeringen föreslår eller således . 1995/96:Fi81 av m.fl. (mp) vari yrkas 4. att godkänner den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden i enlighet med vad som redovisats i motionen, 42. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens ansvar för kontroll av livsmedelsprodukter från tredje land, 43. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöstöd till jordbruket, 44. att avslår regeringens förslag till besparingar på företagshälsovård och avbytarverksamhet inom jordbruket, 47. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas kontroll av livsmedelsprodukter från tredje land, 48. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av stöd från Europeiska unionen inom lantbruksområdet, 49. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat anslag till fiskevården, 50. att beslutar att tillföra ytterligare till Fiskevård för /96 och att detta finansieras genom ianspråktagande av outnyttjade medel på anslaget B 11 Miljöersättningar inom jordbruket. 1995/96:Fi82 av m.fl. (kds) vari yrkas 7. att godkänner den preliminära beräkningen för de utgiftsområden som angivits i motionen. 1995/96:Fi86 av och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör utnyttja en större del av det i EU framförhandlade miljöstödet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medfinansiera anläggandet av våtmarker och skyddszoner genom användning av EU:s miljöstödsmedel så att det av uppställda miljömålet att halvera kväveutsläpp till havet uppnås. 1995/96:Fi91 av och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att revalveringskompensationen till jordbruket skall ske proportionellt till uppkommen revalveringsförlust inom respektive sektor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samråd med respektive sektor bör ske innan fördelning av kompensationsbeloppen sker. Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) Enligt propositionen omfattar utgiftsområdet frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljöforskning, avfallsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Utgiftsområdet omfattar vidare utgifter för , , , och . De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår 1996 till ca , varav ca för miljövård och för strålskydd och kärnsäkerhet. har beslutat om besparingar inom utgiftsområdet om sammanlagt . beslut innebär vidare att därutöver skall sparas och ytterligare . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar utöver de tidigare beslutade görs inom utgiftsområdet. Dessa besparingar uppgår till . Vidare bortfaller resterande medel från energiskatteöverenskommelsen, . Ambitionen är att vissa besparingar skall kunna kompenseras genom medel från miljöforskning (MISTRA). Målet med miljöpolitiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. Regeringen har som ambition att skall bli ledande i med att systematiskt bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. En inriktning är att utveckla till att bli en symbol för en framgångsrik miljöpolitik. Prioriterade områden i regeringens miljöarbete är: ett grönare näringsliv (inkl. kretslopp/avfall, kemikalier och trafik), /, naturvård och miljöpolitiska styrmedel. Insatserna för ett mer miljöanpassat näringsliv bör fortsätta. Företagens miljöanpassning kan bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. En viktig uppgift är att driva på miljöarbetet inom olika sektorer. Sektorsansvaret för miljöfrågorna måste öka. Förslag om en miljöbalk avses lämnas till med ikraftträdande . Förslaget syftar till en samordnad och skärpt miljölagstiftning och kan leda till ändringar i miljövårdens organisation. Regeringen avser att förelägga förslag till bl.a. nya och omarbetade miljömål i en samlad miljöproposition . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23) Enligt propositionen omfattar utgiftsområdet utgifter inom ramen för EG:s gemensamma jordbrukspolitik, den gemensamma fiskepolitiken samt nationellt beslutade åtgärder inom dessa näringar. Vidare redovisas utgifter för växtskydd, djurskydd och djurhälsovård samt livsmedelskontroll. Utgiftsområdet innefattar också anslag till högre utbildning och forskning som rör vård och utnyttjande av biologiska naturresurser. Vidare ingår anslag till , skogsbruk och rennäringen. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till . Den dominerande delen av utgifterna är förknippade med EG:s gemensamma jordbrukspolitik. Mer än hälften av utgifterna är en följd av obligatoriska åtgärder som i sin helhet finansieras från EG:s gemensamma budget (). Även de av EG delfinansierade stöd- och ersättningssy-stemen, bl.a. miljöersättningar och stöd till s.k. mindre gynnade områden, utgör en väsentlig andel av utgiftsområdet. För de olika strukturprogrammen har femåriga planer fastställts avseende perioden (1999. Av planerna framgår vilka resurser som skall avsättas nationellt respektive från . Det gällande femåriga obligatoriska miljöersättningsprogrammet baseras på bidragsbeslut med en femårig giltighetstid. kommer samtliga utgifter som härrör års omställningsbeslut rörande livsmedelssektorn att ha upphört. kommer utvecklingen inom utgiftsområdet i stort sett helt att styras av utvecklingen av de anslag som har sin utgångspunkt i och förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken som kan komma att äga rum. I flera fall är anslagsbelastningen till viss del beroende av den svenska kronans utveckling. Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått ifrån att nettobesparingar på totalt skall genomföras inom utgiftsområdet, varav skall tas ut . Besparingar kommer bl.a. att ske genom avveckling av stödet till företagshälsovård inom jordbruksområdet och minskade medel för beredskapslagring av livsmedel. Därutöver tillkommer en avveckling av avbytarverksamheten. Verksamheten i glesbygd och jourverksamheten kommer dock att upprätthållas. Vidare har regeringen vid sin beräkning av ramen för utgiftsområdet tagit hänsyn till ett förväntat ökat återflöde från EG-budgeten, vilket inte påverkar statsbudgetens saldo men väl belastningen på berörda anslag och därmed utgiftsområdesramen. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) I motion Fi78 (m) yrkas bl.a. att beslutar godkänna den preliminära beräkningen för utgiftsområde 20 i enlighet med vad som anförts i motionen. Utgiftsramen för utgiftsområdet bör fastställas till 1 062, 898 respektive för budgetåren 1997-1999. Motionärerna motsätter sig bl.a. varje försök att sänka ambitionerna beträffande klimatpolitiken. Sänkta anslag för miljöforskning kan ej kompenseras av medel från MISTRA. I stort delar motionärerna regeringens bedömning när det gäller utgiftsramen. Ett utökat miljöprogram för jordbruket (utgiftsområde 23) bör dock kunna få större positiv miljöeffekt som medel från EU kan användas för angelägna miljösatsningar. Därför föreslås en något lägre utgiftsram (yrkande 5 delvis). Enligt motion Fi80 (v) finns det inte någon möjlighet att bedöma hur utgiftsnivåerna för utgiftsområdet beräknats. Därmed är det inte heller meningsfullt att försöka räkna fram en alternativ utgiftsnivå. Regeringens förslag till preliminär utgiftsnivå avvisas. Enligt motionärerna är föreslagen nivå dessutom otillräcklig. Kalkningen av sjöar måste upprätthållas och bidragen bör utökas. Ytterligare medel för ekologisk omställning behövs. Det bör anslås ytterligare medel för inköp av reservatsmark. Vidare måste ytterligare medel anslås till miljöåtgärder i (yrkande 6 delvis). I motion Fi81 (mp) yrkas bl.a att godkänner den preliminära beräkningen för utgiftsområde 20 i enlighet med vad som redovisats i motionen. Ramen för budgetåren 1997-1999 måste höjas med jämfört med regeringens förslag. Kalkningsverksamheten tillförs , skydd av urskogar , skydd av naturområden och sanering av miljöskadade områden (yrkande 4 delvis). Även i motion Fi82 (kds) yrkas att godkänner den preliminära beräkningen för utgiftsområde 20 som angivits i motionen. Miljösatsningarna måste även i fortsättningen prioriteras med bl.a. ytterligare kalkningsinsatser och miljöförbättrande åtgärder. Ytterligare bör anslås utöver regeringens förslag för respektive budgetår (yrkande 7 delvis). Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23) I motion Fi78 (m) yrkas bl.a. att beslutar godkänna den preliminära beräkningen för utgiftsområde 23 i enlighet med vad som anförts i motionen. Enligt motionärerna har landsbygden fått vidkännas försämringar bl.a. på grund av att regeringen beslutat att inte utnyttja de möjligheter som finns i fullt ut. bör ha en högre ambition när det gäller utnyttjandet av EU:s miljöersättningar för jordbruket. Detta skulle bl.a. ge möjlighet till en större areal vallodling. Vidare bör EU:s miljöersättningar utnyttjas för att återskapa våtmarker. Enligt motionärerna kan utgiftsramen därför fastställas till 12 775, 12 799 respektive för budgetåren 1997-1999 (yrkande 5 delvis). Enligt motion Fi79 (fp) bör godkänna den preliminära beräkningen för de olika utgiftsområdena som redovisas i motionen. Detta innebär en successiv nedtrappning av företagsstödet med (yrkande 4 delvis). Enligt motion Fi80 (v) finns det inte någon möjlighet att bedöma hur utgiftsnivåerna för utgiftsområdet beräknats. Därmed är det inte heller meningsfullt att försöka räkna fram en alternativ utgiftsnivå. Regeringens förslag till preliminär utgiftsnivå avvisas. Enligt motionärerna är föreslagen nivå dessutom otillräcklig. Bl.a. saknas förslag om resurshushållande konventionellt jordbruk. Vidare efterlyses en utredning om kollektiva nyttigheter samt en parlamentarisk arbetsgrupp för analys av EU-medlemskapets miljökonsekvenser för jordbruket. Innan en tillfredsställande lösning på böndernas behov av avbytare har presenterats bör anslaget finnas kvar. Avbytarstödet skall således inte avvecklas. Beträffande miljöprogrammet framhålls att ett generellt stöd till vall-odling måste införas. Detta är nödvändigt både av miljöskäl och för bibehållande av mjölk- och köttproduktion i landet. Vidare känner motionärerna viss tveksamhet beträffande om avsatta medel till ekologisk odling kommer att räcka. Dessutom bör ytterligare medel satsas på rådgivning, marknadsföring och forskning (yrkande 6 delvis). I motion Fi81 (mp) yrkas bl.a att godkänner den preliminära beräkningen för utgiftsområde 23 i enlighet med vad som redovisats i motionen. Ramen för budgetåren 1997-1999 måste höjas med jämfört med regeringens förslag (yrkande 4 delvis). Vidare framhålls att , motsvarande den nationella del av det framförhandlade miljöstödet inom jordbruket som inte utnyttjas (1 ), bör tillföras den s.k. budgetmarginalen för att kunna användas vid behov (yrkande 43). Regeringens förslag till besparingar på företagshälsovård och avbytarverksamhet inom jordbruket bör avslås (yrkande 44). Även i motion Fi82 (kds) yrkas att godkänner den preliminära beräkningen för utgiftsområde 23 som angivits i motionen. Möjligheterna att utnyttja miljöersättningarna i jordbruket bör utnyttjas fullt ut. Ytterligare bör anslås i detta syfte. Vidare avvisas den föreslagna besparingen på jordbrukets avbytartjänst. Ramen för utgiftsområdet föreslås höjd med totalt för vart och ett av de tre budgetåren 1997(1999 jämfört med regeringens förslag (yrkande 7 delvis). Enligt motion Fi86 (m) yrkande 1 bör utnyttja en större andel av det i EU framförhandlade miljöstödet. Enligt yrkande 2 kan anläggandet av våtmarker medfinansieras genom användning av EU:s miljöstödsmedel. Härigenom kan det av uppställda miljömålet att halvera kväveutsläppen till havet uppnås. Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) Som framhålls i propositionen är målet med miljöpolitiken att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. Utskottet delar även regeringens ambition att skall bli ledande i med att systematiskt bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Utskottet har tidigare framhållit att åtgärdsprogrammet för miljö bör åtnjuta hög prioritet. Som regeringen framhåller bör kunna utvecklas till att bli en symbol för en framgångsrik miljöpolitik. De områden som regeringen anger som prioriterade i det fortsatta miljöarbetet avviker inte på något avgörande sätt från vad tidigare ställt sig bakom när det gäller riktlinjerna för miljöpolitiken. Insatserna för ett mer miljöanpassat näringsliv bör fortsätta, och i likhet med regeringen anser utskottet att sektorsansvaret för miljöfrågorna måste öka. Som regeringen redovisat har tidigare, med utgångspunkt i behovet av kraftfulla besparingsinsatser, beslutat om besparingar inom utgiftsområdet. har därvid varit medveten om att sådana åtgärder i vissa fall måste medföra en hårdhänt omprioritering mellan olika anslag. Flera i och för sig mycket angelägna ändamål kommer att drabbas. Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar utöver tidigare beslutade görs inom utgiftsområdet. Med anledning härav vill utskottet framhålla att prövningen av den föreslagna ramen för utgiftsområdet inte innebär något slutgiltigt ställningstagande till inriktningen av aviserade besparingsåtgärder. En sådan prövning får ske i samband med regeringens budgetförslag . Med det anförda ansluter sig utskottet till regeringens bedömning att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Motionerna Fi78 yrkande 5 delvis, Fi80 yrkande 6 delvis, Fi81 yrkande 4 delvis och Fi82 yrkande 7 delvis avstyrks. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23) Som framhålls i propositionen är den dominerande delen av utgifterna förknippad med EG:s gemensamma jordbrukspolitik. Mer än hälften av utgifterna är en följd av obligatoriska åtgärder som i sin helhet finansieras från EG:s gemensamma budget (). Även de av EG delfinansierade stöd- och ersättningssystemen, bl.a. miljöersättningar och stöd till s.k. mindre gynnade områden, utgör en väsentlig andel av utgiftsområdet. Utvecklingen inom utgiftsområdet kommer i stort sett helt att styras av utvecklingen av de anslag som har sin utgångspunkt i och eventuella förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken som kan komma att äga rum. I flera fall är anslagsbelastningen till viss del beroende av den svenska kronans utveckling. Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått från att nettobesparingar på totalt skall genomföras inom utgiftsområdet, varav skall tas ut . Utskottet delar regeringens bedömning att verksamheten kan genomföras inom den ram som beräknas för utgiftsområdet och tillstyrker regeringens förslag i denna del. Utöver av tidigare beslutade besparingar innebär detta en ytterligare utgiftsminskning inom utgiftsområdet på . Utskottet anser sig oförhindrat att i samband med behandlingen av regeringens kommande budgetförslag pröva fördelningen på de olika anslagen inom ramen för utgiftsområdet. Det innebär att utskottet får möjlighet att göra en mer ingående bedömning av de synpunkter som framförs i motionerna angående olika utgiftsändamål. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi78 yrkande 5 delvis, Fi79 yrkande 4 delvis, Fi80 yrkande 6 delvis, Fi81 yrkandena 4 delvis, 43 och 44, Fi82 yrkande 7 delvis och Fi86 yrkande 1. Utskottet har under detta behandlat frågor om stöd till anläggning av våtmarker (se t.ex. 1995/96:JoU9 och 17). Därvid har framhållits bl.a. att och fått i uppdrag av regeringen att göra en samlad utvärdering av miljöprogrammet. Utskottet ser ingen anledning att gå närmare in på dessa frågor i detta sammanhang och avstyrker motion Fi86 yrkande 2. Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96, (nionde huvudtiteln) (B 1) I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Med anledning av medlemskap i unionen (EU) måste i enlighet med upprätta gränskontrollstationer mot tredje land. Vid dessa skall alla levande djur och djurprodukter som importeras till gemenskapen kontrolleras. () har det övergripande myndighetsansvaret för införselfrågor avseende levande djur och djurprodukter enligt förordningen (1994:1830) om införsel av levande djur m.m. SJV förordnar officiell veterinär på vissa platser med särskild befogenhet som gränskontrollveterinär. Hur en gränskontrollstation skall se ut och hur kontrollerna skall utföras är strikt reglerat i . I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:251) om gränskontrollveterinärer samt om införselorter m.m. anges via vilka orter införsel får ske av djur och djurprodukter från land utanför EU. Genom en ändring i föreskrifterna (SJVFS 1995:190) upphörde möjligheten att föra in levande djur via hamn . Via hamn får därefter endast införsel av djurprodukter ske. I skrivelse till kommuner som har internationell hamn eller flygplats har SJV meddelat att verket kommer att besluta om en begränsning av antalet gränskontrollstationer. Gränsen mot undantas tills vidare. De gränskontrollstationer som SJV i skrivelsen i första hand åsyftar är (djur och djurprodukter), hamn (djur och djurprodukter), hamn (djurprodukter) och Ystads hamn (djurprodukter). SJV anger att det finns möjlighet att inrätta ytterligare gränskontrollstationer utöver dessa under förutsättning att kommuner eller företag tar ansvar för finansieringen av uppbyggnad och drift av dem. Driften skall i huvudsak finansieras via avgifter från importörerna. Regeringen föreslår att ett engångsbelopp på tillförs ram-anslaget för att användas för bidrag till täckande av investeringskostnader för gränskontrollstationer. Finansiering sker genom att prisregleringsmedel, som redovisas under anslaget, inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Från EG-budgeten finansierad kompensation för revalvering av jordbruksomräkningskursen (B 17) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Europeiska unionens råd antog en förordning om kompensation för märkbara sänkningar av jordbruksomräkningskurserna före (förordning nr 2990/95, EGT nr L312/7). Denna föreskriver att , i det fall en sådan sänkning av kursen sker, får bevilja stöd till jordbruket under tre på varandra följande tolvmånadersperioder med början efter den månad då kursen revalverades. Beloppet för den andra och den tredje perioden skall minskas med en tredjedel av det belopp som ges . Stödet får inte inriktas på en viss produktion. Den svenska kronans jordbruksomräkningskurs gentemot ecun revalverades . Det innebär att EG:s förordning nu är tillämplig för . Det kompensationsbelopp som utgår från EG-budgeten har fastställts till . utgår följaktligen två tredjedelar av detta belopp, 57,67 miljoner och en tredjedel, 28,83 miljoner, dvs. Förordningen föreskriver att man i detta fall får använda medlen antingen till kollektiva åtgärder av allmänt intresse för jordbruket, t.ex. forskning, eller till andra av redan godkända nationella stöd. Ytterligare ett krav är att stödet inte får ersätta nationella utgifter, den s.k. additionalitetsprincipen. Åtgärderna skall således till sin art eller storlek utgöra ett komplement till åtgärder som skulle ha vidtagit om detta stöd inte beviljats. De får inte heller åtnjuta annat stöd från gemenskapen. Om stödet per jordbruksföretag i genomsnitt underskrider 400 ecu (motsvarar ), får man avstå från att fördela stödet direkt till företagen. Det stöd får ge ligger långt under denna gräns. Det genomsnittliga stödbeloppet är så litet, ca , att kostnaden för att fördela det på företagsnivå skulle bli orimligt stor i förhållande till stödets storlek. Stödet kommer därför inte att fördelas till jordbruksföretagen. Fördelningen av stödet till olika ändamål skall godkännas av kommissionen innan utbetalning får ske. Ansökan skall lämnas före . Därefter har kommissionen till sitt förfogande att behandla ärendet och ge sitt utlåtande. Regeringen avser att utforma detaljplanerna för stödet och sedan i enlighet med underställa dessa kommissionen för godkännande. Regeringen har för avsikt att i detta sammanhang prioritera forskning och utveckling inom jordbrukssektorn samt marknadsfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter. Därutöver kan vissa andra kollektiva ändamål, såsom kartor för skiftesidentifiering samt verksamheten med s.k. maskinringar, bli aktuella. Samtliga dessa ändamål kan komma i fråga endast under förutsättning att de kan utformas så att de stämmer överens med de krav som ställs i . På den svenska statsbudgeten tas anslag upp motsvarande de belopp som erhåller från EG-budgeten.