yttr · GJ05SKU12Y · 1996-01-01 00:00:00 — Riktlinjer för skattepolitiken, m.m. har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över den ekono--miska vårpropositionen 1995/96:150 och de motioner som har väckts med anledning av propositionen. De förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen läg-ger fram i propositionen berör bl.a. skattefrågor. Regeringen föreslår också ett tak för statens utgifter. Även detta förslag berör skatteutskottet, till den del som avser , Skattemyndig-heterna och Tullen (utgiftsområde 3). Även motionerna Fi78 av m.fl. (m), Fi79 av m.fl. (fp), Fi80 av m.fl. (v), Fi81 av m.fl. (mp) och Fi82 av m.fl. (kds) innehåller riktlinjer och andra förslag på skatteutskottets område. Parallellt med detta ärende behandlar skatteutskottet proposition 198 där regeringen lägger fram förslag till de konkreta ändringar i skattelagstift-ningen som föranleds av proposition 150 och en redogörelse för regeringens över-vä-ganden rörande andra aktuella skattefrågor. Även i de motioner som har väckts med anledning av proposition 198 behandlas skattefrågor som har berö-ring med proposition 150. ställningstaganden till pro-position 198 med tillhörande motioner redovisas i betänkandet 1995/96:SkU31. I propositionen framhåller regeringen som sin främsta uppgift att minska arbets-lösheten. Målsättningen är att halvera den öppna arbetslösheten . Enligt propositionen kräver detta först och främst en god samhälls--eko-nomisk grund för en hållbar utveckling och en hög syssel-sättning. Det pro-gram som har antagit för att sanera statsfinanserna och skapa balans i de offent-liga finanserna ligger därför fast. Att detta program fullföljs är enligt regeringen en avgörande förutsättning för att räntorna skall kunna pressas ner och för att vårt lands ekonomi skall kunna stärkas varaktigt. För att kunna nå målet att uppnå balans i de offentliga finanserna före-slås ytterligare budgetför-stärkningar med ca 1997 och ca 1998. Av detta Härav utgör ca permanenta bespa-ringar och 2 miljarder kro-nor permanenta inkomstför-stärk-ningar. I det sist-nämnda beloppet ingår åtgärder på skatteområdet med , bl.a. i form av en höjning av grundbeloppet för statlig inkomstskatt med för alla. Vid sidan av dessa budgetförstärkningar föreslår rege-ringen skatte-höjningar på energi- och miljö-området på ca . Dessa skattehöjningar ingår som en del av finansieringen av de kraftiga satsningar som regeringen föreslår på utbildnings-området. Avsikten är också att åtgärderna, som i huvudsak kommer att träffa hushållssektorn, skall bidra till en om-ställning av energisystemet. Bland aktuella skattefrågor i övrigt kan nämnas att avdraget för måltider vid representation begränsas till per person . Vidare höjs fribelop-pet för förmögenhets-skatt som en följd av allmänna fastighetstaxering. Denna åtgärd finansieras delvis genom att ta upp börsaktier, som värderas till av marknadspriset, skall tas upp till sitt fulla värde, och avsikten är att höjningen av fribeloppet skall finansie-ras fullt ut års taxering inom ramen för förmögenhets-beskatt-ningen. - Det undantag som gäller för småföretag från de nya, förkor-tade betalningstiderna för mervärdesskatt utvidgas till att avse företag med en årsomsättning . - För att motverka den avmattning av byggnads-verk-samheten som förutses lägger rege-ringen senare i vår i proposition 229 fram förslag till en skattereduktion för reparationer m.m. som utförs på bostadshus 31 december 1997, med i huvudsak samma utformning som tidigare regler i detta hänse-ende. Den nya skattereduktionen beräknas kosta 1,5 resp. 2 miljarder budget-åren 1997 och 1998. - I proposition 198 meddelas också att Finansdeparte-mentet kommer att lägga fram en promemoria om ändrade regler för beskattning av bilförmån. En utgångs-punkt för förslagen kommer att vara att beskattningen inte skall vara obero-ende av körsträckans längd. Enligt regeringens mening är en bred uppslutning kring kampen mot arbets-löshet avgörande för möjligheterna att uppnå en tillfredsställande till-växt och sysselsättning. Att komma tillbaka till en situation med hög syssel-sättning och sunda statsfinanser kräver stora ansträngningar för alla, och på kort sikt också betydande uppoffringar. Medborgarnas vilja att axla denna börda kommer att vara beroende av att alla bär sin del. I propositionen anförs också att åtgärderna måste ha en acceptabel fördelningspolitisk profil. Vid den utvärdering av skattereform som har slutförts inom en sär-skild kommitté har man beräknat att reformen varit underfi-nansierad med ca 35 miljdarder kronor. I propositionen anförs att denna underfi-nansiering är ett problem men att korrigeringar har gjorts genom senare beslut. Vidare anförs att är villkoret att gruppen höginkomstta-gare själva skulle betala sina skattesänkningar av allt att döma inte uppfyllts i lika hög grad som förutsatts vid skattereformens genomförande. I propositio-nen anförs att den s.k. värnskatten har bidragit till en bättre fördelnings-profil men att denna skatt enligt gällande lagstiftning kommer att upphöra . Regeringen avser att föreslå hur det samlade skatte- och avgiftsuttaget för hög-inkomsttagare skall justeras för att en bättre fördelningsprofil skall uppnås. Med de angivna undantagen anser regeringen att skattereformen har givit de åsyftade resultaten och att skattesystemet nu har en stabil struktur som det är angeläget att bevara, inte minst mot bakgrund av de senaste årens turbu-lens. Regeringen betonar att det framtida utrymmet för skattehöjningar är starkt begränsat och att täta förändringar i skattereglerna bör undvikas. Några områden framhålls emellertid där fortsatta reformer är motiverade. Det gäller företags-beskattningen, miljö- och energiskatterna och skattekontrollen. före-tagsskatte-utred-ning skall pröva nya modeller för att ytterligare för-bättra de skattemässiga villkoren för företagens nyinvesteringar och kapital-försörjning, och avsikten är att nya regler skall kunna tillämpas fr.o.m. . utreds möjligheterna till en ökad miljörelatering av skattesystemet i syfte bl.a. att styra mot ett ekologiskt mer uthålligt samhälle, och regeringen avser att därefter pröva möjligheterna till en sådan s.k. grön skatteväxling. Vidare pågår ett brett inriktat arbete för att skärpa skattekontrol-len och motverka skattebrott, skatteflykt och skatte-undan-draganden i olika avse-enden. I motion Fi78 av m.fl. (m) yrkandena 6 och 12 innebär yrkas att - med avslag på regeringens förslag - som sin mening ger regeringen till känna vad motionärerna anfört om skattepolitikens inriktning och om bety-delsen av goda villkor för företagande. De Motionärerna anser att det hårda skattetrycket är ett av den svenska ekonomins grundläggande strukturella problem. Alltför höga skatter pressar ner den privata sektorn och hämmar företagande och tillväxt. I motionen framhålls att det höga skattetrycket också utgör ett socialt problem, då det omöjliggör för stora grupper att leva på sina inkomster. har som mål för den ekonomiska politiken att minska statsskul-den och att minska den offentliga utgiftskvoten och skattetrycket. Genom de förslag till besparingar som de lägger fram kan enligt motionen skatterna sänkas med ca som budgetsaldot förbättras med mer än enligt regeringens förslag. Förslagen innebär enligt motionen att huvuddelen av de skattehöj-ningar och andra förändringar som har genomförts under den social-demo-kratiska regerings-perioden undanröjs och att skatten på arbete - främst för låg- och mellaninkomsttagare - sänks med , på företa-gande med , på boende med och i övrigt med . Motion Fi79 av m.fl. (fp) innehåller också krav på andra riktlinjer för beskattningen än som regeringen föreslår (yrkande 1 i denna del och yrkandena 5, 8, 10 och 11). Den allt överskuggande uppgiften bör enligt motionärerna vara att ge fler människor möjlighet till arbete genom att skapa förutsättningar för en ökad tillväxt. Detta är också grundläggande för att sanera statsfinanserna och uppnå en balans . Motionärerna föreslår kraftiga sänkningar av företagsbeskattningen, bl.a. i form av slopad dubbel-beskattning, slopad fastighetsskatt på industrilokaler, slopad förtida momsinbetalning och lättnader för fåmansbolag. I motionen föreslås att marginalskatterna återställs till högst , att arbetsgivaravgif-terna på hushållstjänster avskaffas och att turistmom-sen sänks till . Stimulering av hushållstjänster föreslås också ske genom ett nytt system med servicecheckar, ett mindre krångligt system att anställa. Därutöver föreslår motionärerna att arbetsgivaravgifterna för tjänstesektorn ytterligare sänks . Regeringens förslag om höjningar av energiskat-terna avvisas, eftersom höjningarna inte kopplats till en skatteväxling i form av sänkta arbetsgivaravgifter. Motionärerna vill också att pensionssparandet stimuleras och förbättras, bl.a. genom att höja den generella avdragsgränsen från 0,5 till 1 basbelopp. Åtgärderna finansieras bl.a. genom en enhetligare mervärdesskatt genom att slopa skattelättnaderna för livsmedel och genom höjd tobaksskatt. Regeringens förslag till skattestimulan-ser för vissa bygg-nadsarbeten (s.k. ROT-avdrag) avvisas. I motion Fi80 av m.fl. (v) yrkandena 1 och 2 begär motionä-rerna att godkänner en politik för arbete och rättvisa och med riktlin-jer för en mer fördelningspolitiskt inriktad beskattning. I motio-nen anförs att utrymmet för skatteskärpningar är begränsat men att det behövs skiften i skat-teuttaget med lättnader för lägre inkomster och skärp-ningar för högre inkomster och för vinsterna i näringslivet. Enligt motionen finns det också skäl för en miljörelaterad skatteväxling med skärpta miljö- och ener-giskatter och sänkt skatt på arbete. stödjer regeringens förslag till höjningar av energi- och miljöskatterna. I motionen framhålls dock att höjningarna belastar hushåll med låga inkomster och att de slår snett regio-nalt. Skatteskärpningarna bör därför kombineras med riktade skatte-sänk-ningar i lägre inkomstskikt och ett forcerat utredningsarbete för en regi-onalt differentierad energibeskattning. Regeringens förslag till höjd grund-skatt från till avvisas eftersom det inte ingår i en fördelnings-politiskt acceptabel profil. Höjningen av fribelop-pet vid förmö-genhetsbe-skattningen avvisas i avvaktan på ett fortsatt berednings-arbete. När det gäller anslagsfrågorna ser med oro på spar-betingen för skatteför-valt-ningen. I motionen anförs att måste vara beredd att skjuta till resur-ser så att skatteförvaltningen kan bedrivas effektivt och i enlighet med etable-rade rättsprinciper. kommer att redo-visa sina förslag på detta område . Motion Fi81 av m.fl. (mp) yrkandena 1, 14 och 15 in-nebär att motionärerna instämmer i att saneringen av statsfinanserna är nöd-vändig men att den bör få en fördelningspolitiskt och miljöpolitiskt bättre ut-formning. I motionen anförs att ökningen av miljöskulden måste upphöra och sedan minska, med hjälp bl.a. av skattesystemet. Regering-ens förslag att ökningen av koldioxidskatten skall fullföljas även för indu-strin över-ens-stämmer med vad som har krävts från sida. Vidare bör en skatteväxling för industrin genomföras successivt och omfatta skatten på arbete, arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Den bör uppgå till ca omkring och omfatta ca . Enligt motionen bör de energirelaterade skatterna nu höjas så att de nu ger dubbelt så mycket som rege-ringen föreslår, genom att regeringens förslag tidigareläggas åtgärderna . I motionärernas skatteväxling ingår också en avfallsskatt och en höj-ning av skatten på han-delsgödsel. En växling genomförs genom att den beslu-tade höjningen av den allmänna egenavgiften inte genomförs. Bland motionä-rernas förslag i övrigt kan näm-nas att representationsavdraget slopas helt, att skattereduktionen för bygg-nadsarbeten på bostäder inte genomförs och att rege-ringens förslag till lättna-der i förmögenhetsbeskattningen begränsas. De riktlinjer för beskattningen som föreslås i motion Fi82 av m.fl. (kds) yrkande 1 grundar sig på uppfattningen att endast den privata sektorn kan skapa den expansion av samhällsekonomin och den ökning av det totala antalet arbetstillfällen som behöver. Motionärerna förordar en kraftfull tillväxtpolitik som bygger på strukturella och tillväxthöjande åtgär-der. På skatteområdet innebär motionärernas förslag bl.a. att en skatte-växling bör genomföras genom sänkta skatter på arbete och höjda skatter på miljöfar-liga utsläpp och ändliga resurser och i form av en avfallsskatt. Mar-ginal-skatterna sänks genom att den s.k. värnskatten slopas. slopas det statliga grund-avdraget. Vidare föreslås att tjänstesektorn stimuleras genom skattelättnader för hushållsarbete. Motionärerna välkomnar ROT-avdraget men vill bredda basen för denna skattestimulans och medge en större skatte-reduktion. Enligt motionen bör villkoren för företagen förbättras. Motionä-rerna föreslår därför att den s.k. dubbel-beskattningen avskaffas och att risk-kapitalavdraget permanentas. De yrkar också en återgång till tidigare redo-visningsregler för moms, för alla före-tag. En annan åtgärd som motionä-rerna förordar är skattelättnader in för royalty på uppfinningar. Vidare föreslås att de stöd som utgår till företagen sänks mot att också arbetsgivar-avgifterna sänks. Regeringens förslag till höjning av förmö-genhetsskatten på aktier avvisas liksom också höjningen av fribeloppet. I stället bör sambeskattningen av för-mögenheter slopas, och fastighetsskatten bör sänkas till . Vidare anförs i motionen att hushållssparandet är viktigt och att skattereglerna miss-gynnar detta sparande. De skattelättnader som föreslås i motionen finansieras bl.a. genom höjd moms på mat och på spel och dobbel m.m. och genom sänk-ningar av räntebidragen. Utskottet kan konstatera att det råder bred enighet om kravet att bemästra arbets-lösheten och skapa förutsättningar för en ekonomisk balans och tillväxt i eko-nomin. Som anförs i propositionen krävs det stora ansträngningar för att skall komma tillbaka till en situation med hög sysselsättning och sunda stats-finanser. Utskottet vill understryka att de åtgärder som vidtas måste ha en accep-tabel fördelningspolitisk profil och att de bördor som den nuvarande situationen kräver måste bäras av alla. De analyser som rege-ringen redovisar i propositionen visar att de besparingar som blivit nödvän-diga i olika sociala transfereringar medför negativa fördelningspolitiska verkningar som endast till en del har kun-nat kompenseras med höjda ersätt-ningsnivåer och lättnader i beskattningen. Mot denna bakgrund kan det enligt utskottets mening inte bli tal om ökade utgif-ter som inte är finansierade eller om ytterligare besparingar som skall finansiera skatte-sänkningar. Utskottet vill nu liksom tidigare också framhålla att utrym-met för ökat skatteuttag är starkt begränsat. Som utskottet anförde i sitt yttrande till finansutskottet (1995/96:SkU3y) kan det nu inte vara aktuellt att vidta några lättnader i inkomstskatten genom att upphäva den s.k. värnskatten eller att försvaga budgeten med ofinansierade skattesänkningar för dem som har god inkomst, kapitalinkomster eller förmögenhet. Inte heller vill utskottet medverka till att nu höja momsen på mat till den generella momsnivån, efterom den sänkning av matmomsen har genomförts för att värna om särskilt utsatta grupper såsom barnfamiljer och andra känsliga grupper som i allmänhet använder en relativt stor andel av sin hushållsbudget till matinköp. De förslag som regeringen lägger fram i fråga om miljö- och energi-skat-terna måste bedömas med hänsyn till nödvändigheten att finansiera ange-lägna sats-ningar på utbildningen. Därtill kommer att att ett Som anförs i propositionen är det också viktigt att skapa ett omvand-lingstryck i form av högre beskattning inom miljö- och energipoli-tiken är viktigt för att skynda på en nödvändig omställning mot ett ekologiskt mer uthål-ligt samhälle. I propositionen framhålls i detta sam-man-hang även att en ökad miljörelatering av skattesystemet utreds inom och att regeringen avser att därefter pröva möjlig-heterna till en s.k. grön skatteväxling. Utskottet anser att förslaget är väl motiverat. Även de åtgärder i övrigt på skatteområdet som regeringen förordar är enligt utskottets uppfattning välgrundade. Utskottet hänvisar i dessa frågor till sina närmare ställningstaganden i betänkandena /96:SkU31 (ekonomisk-poli-tiska åtgärder på skatteområdet) och 1995/96:SkU32 (ROT-avdrag). De justeringar som regeringen föreslår i fråga om förmögenhetsskatten föranleds av behovet att redan fr.o.m. justera denna skatt med hänsyn till resultatet av fastighetstaxering. Regeringen kommer att lägga fram förslag till utformningen av förmögenhetsskatten års taxering. Som utskottet anförde i sitt yttrande till finansutskottet (1995/96:SkU3y) kan det inte vara aktuellt att vidta några lättnader i inkomst-skatten genom att upphäva den s.k. värnskatten eller att försvaga budgeten med ofinansierade skattesänkningar för dem som har god inkomst, kapitalinkomster eller förmögenhet. Inte heller vill utskottet medverka till att höja momsen på mat till den generella momsnivån, eftersom lättnaderna i matmomsen har genomförts för att värna om barnfamiljer och andra särskilt utsatta grupper som i allmänhet använder en relativt stor andel av sin hus-hållsbudget till matinköp. Även övriga skattefrågor som har tagits upp i motionerna är av den art som utskottet behandlade i sitt nyssnämnda yttrande till finansutskottet. I allt väsentligt har dessa frågor nära samband med det utredningsarbete som pågår rörande beskattningen, och utskottet kan inte finna att motionärerna har åbero-pat några omständigheter som bör föranleda andra ställnings-tagan-den från sida . Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motio-nerna i aktuella delar. I några motioner föreslås lättnader i företagsbeskattningen. Som framgår av propositionen är detta frågor som övervägs inom 1992 års företagsskatteutredning inom den ram på som reserverades för detta ändamål . Avsikten är att nya regler skall kunna tillämpas från och med . Med det anförda instämmer utskottet i regeringen bedömning av dessa frågor. Enligt utskottets uppfattning har motionärerna inte kommit med några nya synpunkter som bör föranleda en omprövning av utskottets tidigare ställningstaganden till dessa frågor. Utskottet tillstyrker alltså propositionen och avstyrker motionerna i aktuella delar. I syfte att förbättra de offentliga finanserna och skärpa kontrollen av budget-utvecklingen föreslås flera förändringar. Till det viktigaste hör ett treårigt utgiftstak , fördelat på 26 utgiftsområden. Avsikten är att taket skall rullas år . ligger taket fast om inte särskilda omständigheter föranleder annat, och fast-ställs ett tak för . Utgiftsområde 3 omfattar , Skattemyndigheterna och Tull-ver-ket. Det totala utgifterna uppgår till 5,5 miljarder, varav 4,5 miljar-der för skatteförvaltningen. Den ram som regeringen preliminärt har beräknat för detta utgiftsområde uppgår till , till och till . I motion Fi82 av m.fl. (kds) yrkandena 6 och 7 föreslås ytterli-gare satsningar på och i kampen mot Ekobrott och smuggling, med för , för och för . Utskottet har inte nu skäl att avvika från regeringens bedömning att verk-sam-heterna kan genomföras inom den föreslagna ramen. vill utskottet framhålla att frågan kommer att prövas vid budgetbehand-lingen , då utskottet bl.a. kommer att ta ställning till en fördjupad anslagsfram-ställning från . De frågor som tas upp i motion Fi82 yrkan-dena 6 och 7 kom-mer att ingå som en del i dessa bedöm-ningar. Som anförs i propositionen (s. 34, 35) pågår ett brett inriktat arbete för att skärpa skattekon-trollen och för att motverka skattebrott, skatteflykt och skatteundandraganden i olika avseenden. Vidare har särskilda medel avsatts för att förstärka kontroll-funktio-nen i staten och bekämpa den ekonomiska brottsligheten (prop. s. 74, 76). Det anförda innebär enligt utskottets upp-fattning att syftet med motionen i huvudsak är tillgodosett. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motion Fi82 yrkandena 6 och 7. Vid sidan av de åtgärder som redovisas på statsbudgetens utgiftssida finns det också annat stöd som utgår i form av olika särregler i skattelagstift-ningen. Sär-skilda regler finns också som verkar i motsatt riktning eller som på andra sätt avviker från vad som är normalt. Kostnaderna för olika stöd-former är inte alltid direkt jämförbara eftersom vissa stöd är skattepliktiga medan andra är undan-tagna från skatteplikt. Avvikelser av detta slag har inte redovisats på ett samlat sätt men har sammanställts i en sär-skild bilaga i propositionen (bilaga 3). I propositionen anförs att redovisningen av skatteavvikelser syftar till att åstadkomma en rättvisande jämförelse av olika stöd. En öppen redovisning före-bygger också risken för en okontrollerad utveckling av stöd genom skat-telättna-der och underlättar en kontinuerlig omprövning av sådana stödfor-mer. Som framgår av bilagan bygger redovisningen av särregler och beräknade effekter av reglerna inte på någon absolut sanning. I det utredningsarbete som ligger till grund för redogörelsen och i det efterföljande arbetet inom regerings-kansliet har man tillämpat normer som ofta är självklara men som i vissa fall utgör ett val mellan olika alternativ. Av sådana skäl kan bedöm-ningarna ibland grunda sig på andra värderingar än som ligger till grund för beskattningen. Med de reserva-tioner som detta innebär anser utskottet att den lämnade redovis-ningen väl tjänar det angivna ändamålet och att den på ett värdefullt sätt kom-mer att kunna bidra till en bättre förståelse av budgeten och underlätta kontrol-len och bedömningen av många frågor. Regeringen har inte begärt att redogörelsen godkänns av , och den har inte heller föranlett några motioner. Enligt utskottets mening bör redogörel-sen därför inte föranleda något ställningstagande från sida. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Riktlinjer för skattepolitiken (m) (), (), () och () anför: Vid regeringsskiftet förelåg goda förutsättningar för att skulle lyckas bryta den flera decennier långa stagnationen. växte det fram ett stort antal nya arbetstillfällen, och ekonomin växte i en takt som klart översteg genomsnittet . Den socialdemokratiska regeringspolitiken har i allt väsentligt inneburit en återgång till den högskattepolitik som är en av de grundläggande orsakerna till den ekonomiska krisen i vårt land. Resultatet har inte låtit vänta på sig. återgår nu till en lägre utvecklingstakt som innebär att vi åter halkar efter jäm-förbara konkurrentländer. Regeringen har klart och tydligt visat att den saknar insikt om vad som behövs för den svenska ekonomin. Ett av mest akuta problem är skattetrycket, som uppgår till av BNP. Med nödvändighet kommer den tyngsta skattebördan därmed att bäras av vanliga löntagare. Av den totala lönekostnaden på för en genom-snittslön får den enskilde kvar efter alla skatter. Det är en extrem skattebelastning på de människor utan vilkas arbetsinsatser inget finns att fördela. Stora grupper kan inte längre leva på sin inkomst. Många känner en makt-lös-het eftersom de först förlorat sina möjligheter att försörja sig själva för att sedan leva i osäkerhet om utlovade offentliga bidrag. Socialbidragsberoendet omfattar ungefär en halv miljon hushåll. I vissa grupper är detta bero-ende i det när-maste institutionaliserat. Härtill kommer att kunskap, kompetens och initiativkraft beskattas extra hårt genom allt högre marginalskatter. Den s.k. "värnskatten" och den nya egenavgif-ten, som är ren inkomstskatt, innebär att är på väg tillbaka in i marginal-skatteeländet. Beskattningen av företag som sådana är i konkurrens-kraftig sett i ett internationellt perspektiv. Beskattningen av dem som driver företagen är emellertid så hård att villkoren för expansion, tillväxt och nya arbe-ten är otillräckliga.