yttr · GJ05NU3Y · 1996-01-01 00:00:00 — För att öka resurserna för lån till kvinnliga företagare bör avsätta en särskild ram inom den totala kapitalmängd som står till bolagets förfogande, heter det vidare. I detta sammanhang bör lån till kvinnor som avser att starta kooperativa företag uppmärksammas. Den företagskooperativa utredningen (C 1994:05) arbetar med frågor som rör kapitalförsörjningen i kooperativa företag (dir. 1994:05), erinras det om. bör göra ett uttalande om särskild inriktning av de näringspolitiska insatserna för kvinnliga företagare, anförs det i motion 1995/96:Fi23 (fp). För att skall kunna ta sig ur massarbetslöshetens grepp krävs att många nya små företag startas och att många små företag växer, heter det i motionen. Motionärerna framhåller att detta inte går att åstadkomma på bred front utan att kvinnorna engageras. Det ordinarie "supportsystemet" fungerar inte alltid för kvinnor, vilket är den främsta orsaken till att separata insatser för stöd till kvinnors företagande behövs, anser motionärerna. De erinrar om att liberalerna har föreslagit utökade låneramar för de särskilda företagarlånen till kvinnor. Inte bara utan även , länsstyrelserna, arbetsförmedlingarna och övriga statliga organ bör prioritera stöd till kvinnors företagande, menar motionärerna vidare. Med refererande till vad som sägs i propositionen om att i sin omprioritering bör uppmärksamma lån till kvinnor som avser att starta kooperativa företag understryker motionärerna att de medel som omprioriterar för stöd till kvinnors företagande skall ges till alla företagsformer. I motion 1995/96:Fi15 (m) sägs beträffande företagarlånen till kvinnor - utan formell hemställan i saken - att det är viktigt att denna typ av stöd till nyföretagande präglas av stabilitet och långsiktighet. Motionärerna noterar att den åtgärd som regeringen nu vidtar inte innebär att det överförs mer medel från staten till för lån till kvinnliga företagare. Förslaget innebär i stället en tendens till ökad central styrning av , anför motionärerna. anser att en viktig åtgärd inom näringspolitiken är att särskilt stödja kvinnors företagande. Det finns en stor utvecklingspotential bland kvinnliga företagare. Som sägs i propositionen har efterfrågan på de särskilda företagarlånen till kvinnor varit hög. Mot bakgrund härav välkomnar näringsutskottet regeringens utsaga att bör avsätta en särskild ram inom den totala kapitalmängd som står till bolagets förfogande. Likaså ser utskottet med tillfredsställelse på vad som sägs i propositionen om att lån till kvinnor som avser att starta kooperativa företag skall uppmärksammas i detta sammanhang. Detta står, enligt näringsutskottets mening, inte i motsatsställning till att alla företagsformer skall behandlas lika. Enligt vad näringsutskottet erfarit har det förekommit att kooperativa företag har särbehandlats i negativ mening. Detta låg bakom det uttalande som - på näringsutskottets initiativ - gjorde om vikten av likabehandling av kooperativa företag (bet. 1993/94:NU15). Med det anförda avstyrker utskottet motion 1995/96:Fi23 (fp) i aktuell del. bör göra ett uttalande om att det behövs insatser för att främja en ökad teknikspridning till småföretag, anförs det i motion 1995/96:Fi15 (m). De små företagen har särskilda behov vad gäller riskkapitalförsörjning, tillgång till information om ny teknik, forskning och patent samt stöd från mer erfarna företagare, sägs det i motionen. Behovet av omvärldsbevakning och internationellt affärskunnande ökar, vilket anses ställa högre krav på teknikspridning . () bör överföra alla sina patent till data, anförs det i motionen. Teknikrapporterna från Stiftelsen attachéverksamhet (STATT) borde också göras tillgängliga via datatext, och en databas med aktuell forskning borde startas, exempelvis av . En nationell mentorsbank, bestående av t.ex. pensionerade företagare, skulle kunna bistå små, växande och nya företag med relevant kunskap, sägs det vidare i motionen. Också i motion 1995/96:Fi18 (kds) föreslås att skall göra ett uttalande om behovet av insatser för att göra nya rön inom forskning och utveckling (FoU) mer lättillgängliga för småföretag. I motionen förordas även att satsningar på innovativ teknikupphandling till små företag och uppfinnare skall genomföras. Förutom insatser för att åstadkomma ett allmänt bra investerings- och företagsklimat måste ytterligare åtgärder vidtas som främjar kommersialisering av innovationer i , anser motionärerna. Av avgörande betydelse är härvid att innovatörer och exploatörer kopplas ihop. De hänvisar till erfarenheter från , och , vilka pekar på framgångar med riktad teknikupphandling. I kanaliseras av all statlig teknikupphandling till små och medelstora företag, sägs det. En sådan ordning borde prövas även i . bör skapas i samverkan med , anförs det i motion 1995/96:Fi22 (fp). har en väl utbyggd enhet för kontaktverksamhet - Kontakt- och informationscentrum (KIC) - med personal i , och , sägs det i motionen. Detta centrum har i uppgift bl.a. att förmedla forskares kompetens till näringslivet och anordna konferenser och seminarier. Ett sätt att utveckla denna region, som kännetecknas av låg utbildningsnivå, är att i regionen starta en kunskapsbrostiftelse, anser motionären. Han menar att en sådan stiftelse, vilken bör ges minst samma förutsättningar som i , skulle ge och samma utvecklingsmöjligheter som övriga delar av . beslöt om inrättande av sju teknikbrostiftelser (prop. 1992/93:170, bet. Stiftelserna skall stödja utvecklingen av dubbelriktad kontaktverksamhet mellan universitet/högskolor och näringslivet som leder till ökad exploatering av forskningsresultatet. Stiftelserna - som finns i , , , , , och - har sammanlagt tillförts ett kapital på . beslöt om ett nytt engångsvis anslag på för uppbyggnad av ett nätverk för tekniköverföring till små och medelstora företag (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. NU18; prop. 1994/95: 150, bet. I två reservationer till betänkande 1994/95:NU18 (m, fp; mp) avvisades förslaget; i det förstnämnda fallet under hänvisning till de av den förra regeringen inrättade teknikbrostiftelserna. I propositionen (s. 93) aviseras tillsättandet av en utredning om nuvarande samverkansformer mellan universitet, högskolor och industrin. Regeringen har fattat beslut om direktiv (dir. 1995:139) för denna utredning där uppdraget sammanfattas enligt följande: Sedan tillkomsten av de första kontaktsekretariaten vid universitet och högskolor har flera nya samverkansformer skapats mellan å ena sidan lärosäten och å andra sidan näringslivet och samhället i övrigt i syfte att vidareutveckla och kommersialisera forskningsresultat. En utredare skall undersöka om dessa samverkansformer är ändamålsenliga och tillräckliga för ett ökat nyttiggörande av forskningsresultaten vid universitet och högskolor. Uppdraget innefattar en översyn av lagstiftningen rörande rätten till uppfinningar som gjorts i tjänsten av personal vid läroanstalter. De samverkansformer som nämns i direktiven är kontaktsekretariat, teknikparker, teknikbrostiftelser, holdingbolag inom högskolans ram, industriforskningsinstitut och . Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Arbetet med att digitalisera olika typer av information av relevans för småföretag som bedrivs inom olika myndigheter och institutioner uppmärksammades av näringsutskottet i det näringspolitiska betänkandet 1994/95:NU18, i anslutning till behandlingen av anslaget Informationsteknik (s. 71). Detta arbete består av tre delar. En gäller den information som finns hos STATT; detta arbete har enligt uppgift i huvudsak slutförts. En annan del avser den tekniska information som finns hos PRV, medan den tredje delen rör den industrirelevanta forskningen. Utskottet anförde att det för de små och medelstora företagen är mycket viktigt att detta arbete drivs vidare, liksom att annan liknande offentlig information görs tillgänglig för dessa företag. I den tidigare nämnda reservationen (m, fp) avseende anslaget tekniköverföring framfördes likartade synpunkter på att arbetet med digitalisering borde fullföljas. Frågan om statlig teknikupphandling hos små och medelstora företag, som tas upp i motion 1995/96:Fi18 (kds), behandlades av näringsutskottet med anledning av en motion (v). Utskottet delade motionärernas bedömning att kanalisering av statlig teknikupphandling till små och medelstora företag kan vara ett lämpligt sätt att främja teknikutvecklingen hos dessa företag (bet. 1993/94:NU25 s. 13). Erfarenheterna av en pågående försöksverksamhet hos ansågs dock böra avvaktas innan beslut om eventuella utökningar kunde bli aktuella. I en meningsyttring (v) följdes motionen upp. beslöt i enlighet med utskottets förslag. Regeringen beslöt att tillsätta en särskild utredare, universitetskansler (N 1995:06), med uppdrag att studera former och områden för offentlig teknikupphandling. Enligt direktiven (dir. 1995:89) skall arbetet bedrivas i två etapper, där den första etappen skall avse en kartläggning av det regelverk inom EG som påverkar formerna för teknikupphandling i och av vad som sker i andra länder inom detta område. Vidare skall förslag lämnas till nya områden lämpliga för teknik-upphandling eller områden där fördjupad analys kan behöva göras. Utredaren bör också ge förslag till hur nästa etapp bör läggas upp, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt hur metoden att använda teknikupphandling skall vidareutvecklas. Avrapportering av den första etappen skulle ha skett . Enligt vad utskottet erfarit har arbetet dock försenats. avslog ett motionsyrkande (m) som behandlade frågan om mentorskap, liknande det här i motion 1995/96:Fi15 (m) aktuella. 1994/95:NU18 s. 30) hänvisade till en utbildningsverksamhet på området som och svarar för och förutsatte att denna verksamhet drivs vidare. Regeringen hade uppdragit åt att i samverkan med och dess regionala utvecklingsbolag samt berörda näringslivsorganisationer inrätta en verksamhet avseende mentorskap för företag med tillväxtinriktning. Det angavs att verksamheten skulle vara införd i minst tolv län . En delrapportering av uppdraget gjordes . Enligt vad utskottet erfarit bedriver nu flera av ALMI:s bolag mentorskapsprogram. anser att det är angeläget att det skapas system som kan underlätta för småföretagen att få del av kunskap och teknikutveckling. Småföretagen har svårt - både av kulturella och geografiska skäl - att hitta fram till den kunskap som finns hos olika organ. Småföretagen kan av naturliga skäl inte själva bygga upp all erforderlig specialistkompetens. Därför är det ytterst angeläget att det skapas kanaler, så att småföretagen kan få tillgång till denna kompetens på annat sätt. Som framgått av den tidigare redovisningen har staten vidtagit olika typer av åtgärder för att främja teknikspridning till småföretag och uppbyggnaden av mentorssystem. Vidare pågår utredningar som berör denna fråga. kan med hänvisning härtill inte se något behov av ett uttalande av i saken. Motionerna 1995/96:Fi15 (m), 1995/96: Fi18 (kds) och 1995/96:Fi22 (fp) avstyrks därmed, såvitt här är i fråga. En väl fungerande konkurrens är nödvändig för att det skall skapas ett tillräckligt omvandlingstryck i ekonomin, sägs det i propositionen (s. 89). Ett starkt omvandlingstryck driver på strukturomvandlingen i ekonomin så att produktionsresurser flyttas från lågproduktiv till högproduktiv verksamhet. Det stärker därutöver både drivkrafterna för teknisk utveckling och incitamenten för inre strukturomvandling i företag och organisationer genom utveckling av arbetsorganisation och arbetstagarnas kompetens, heter det vidare. Den gällande nya konkurrenslagen (1993:20) ger möjligheter till kraftfulla tvångsåtgärder och sanktioner, sägs det i propositionen. Förutsättningarna för en effektiv konkurrenstillsyn har därigenom förbättrats betydligt. Kartellbildningar med prissamarbete, uppdelning av marknader eller annat konkurrenshämmande samarbete måste motarbetas, liksom missbruk av marknadsdominans, anför regeringen. Regeringen redovisar i propositionen en lång rad utredningar som tillsatts eller som kommer att tillsättas. Följande utredningar och uppdrag är av relevans i detta sammahang: - Särskild utredare, f.d. regeringsrådet (N 1995:11), med uppdrag att kartlägga och sammanställa erfarenheterna av konkurrenslagen (dir. 1995:136). Vid behov skall förslag till förändringar av regelsystemet lämnas. Uppdraget skall redovisas . - Särskild utredare med uppdrag att granska konkurrensförutsättningarna inom handeln med livsmedel och lämna förslag till åtgärder som kan öka konkurrensen inom livsmedelssektorn (dir. 1995:137). Uppdraget skall redovisas . - Särskild utredare med uppdrag att analysera livsmedelsindustrins långsiktiga konkurrensförutsättningar och konkurrensvillkor i den förändrade marknadssituation som medlemskapet i Europeiska unionen innebär (dir. 1995:149). Uppdraget skall redovisas . - Särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för att få fram en bättre analys av och information om prisförändringar (dir. 1995:147). Syftet skall främst vara att stärka konsumenternas ställning på marknaden. Uppdraget skall redovisas . - Särskild utredare, direktör (N 1994:05), med uppdrag att kartlägga och vid behov föreslå åtgärder för att motverka de konkurrensproblem som kan följa av att offentlig näringsverksamhet underprissätts eller att privat näringsverksamhet helt eller delvis subventioneras med offentliga medel (dir. 1994:72). Utredaren avlämnade sitt betänkande Konkurrens i balans - åtgärder för ökad konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning m.m. (SOU 1995:105). Remissförfarandet pågår till . - Kommitté (N 1995:06) med uppdrag att se över vissa former av statliga företagsstöd m.m. inom närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiken som riktar sig till främst små och medelstora företag. Översynen skall enligt direktiven (dir. 1995:124) leda till ökad kunskap om stödens effekter. Vidare skall kommittén framlägga förslag till sådana förändringar av nuvarande stöd som behövs för att statens åtgärder bättre skall bidra till ökad hållbar tillväxt i näringslivet, förslag till möjliga alternativ till finansiella stöd, förslag till effektivare handläggning och en förenkling för de företag som berörs av stöden samt förslag till förbättrad samordning och samverkan mellan de organ som handlägger frågor om stöd. Arbetet skall redovisas . - Samprojekt mellan , och avseende en fördjupad analys av kvarstående handelshinder liksom av standardiseringsarbetets eventuella konkurrenspåverkande roll. - Uppdrag till länsstyrelser: a) Samtliga länsstyrelser ges i uppdrag att informera offentliga stödgivare inom länet om för offentligt stöd till näringslivet. b) Länsstyrelserna i , , , , och skall som en del av uppdraget under a) i inbördes samråd kartlägga erfarenheter av hur konkurrensförhållanden påverkas och hur konkurrensaspekter beaktas vid stödgivningen. Rapport skall lämnas . c) Samtliga länsstyrelser ges i uppdrag att biträda i arbetet med att följa utvecklingen på elmarknaden enligt anvisningar från verket. - Två interdepartementala arbetsgrupper: a) Arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av de gruppundantag som regeringen meddelat med stöd av 17 § konkurrenslagen. I arbetsgruppen ingår företrädare för Närings-, Utrikes- och Civildepartementen. Resultaten av arbetet skall redovisas . b) Särskild arbetsgrupp med uppgift att utreda vilken utformning som ett förnyat gruppundantag för kedjor i detaljhandeln bör få. I arbetsgruppen ingår företrädare för Närings- och Civildepartementen. Resultaten av arbetet skall redovisas . - Den parlamentariska utredningen om översyn av bostadspolitiken (N 1995:01) har i uppdrag att ta fram underlag för beslut om bostadspolitiken på . I uppdraget ingår enligt direktiven (dir. 1995:20) att göra en översyn av de bostadspolitiska styrmedlen och av kreditförsörjningen för bostadsbyggande. Detta är ett väsentligt inslag i regeringens arbete med att driva fram en skärpt konkurrens inom bygg- och byggmaterialindustrin, sägs det i propositionen. Utredningsarbetet i dess helhet skall vara avslutat senast vid utgången av . I propositionen erinras om att regeringen antog en strategi för samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten, vilken redovisades i en skrivelse till (skr. 1994/95:217, bet. Rätt utformade insatser mot den ekonomiska brottsligheten bidrar påtagligt till att stärka marknadens funktionssätt genom konkurrens på likvärdiga villkor, framhålls det i propositionen. Regeringen ser det som angeläget att löpande och systematiskt motverka att offentliga regleringar bidrar till att i onödan sänka konkurrenstrycket. Departementen arbetar /95 med en systematisk genomgång av de regler som berör företagen. Genomgången är särskilt inriktad på att motverka att de små företagen missgynnas i förhållande till de större företagen. Regeringen fortsätter arbetet med att se över företagens uppgiftslämnande i syfte att åstadkomma förenklingar. I de fyra motionerna 1995/96:Fi15 (m), 1995/96:Fi16 (fp), 1995/96:Fi17 (v) och 1995/96:Fi18 (kds) tas upp olika frågor om konkurrens och avreglering. Genomgående krävs åtgärder för att skärpa konkurrensen och öka avregleringen. Konkurrensen behöver stärkas och utvidgas till nya sektorer och avregleringsarbetet måste drivas kontinuerligt inom alla områden, anförs det i motion 1995/96:Fi15 (m). Cirka tre fjärdedelar av den svenska ekonomin utgörs dels av den offentliga sektorn som är helt skyddad från konkurrens, dels av en relativt stor privat sektor (t.ex. byggmaterial- och livsmedelsindustrierna samt tjänsteproducenter) som i varierande grad också har varit skyddad från konkurrens, konstateras det. bör gå längre vad gäller avregleringar och skärpt konkurrensövervakning än vad EU kräver, anser motionärerna. De föreslår att den förra regeringens s.k. rullande avreglering skall återupptas. Vad gäller konkurrenspolitiken anses det kunna finnas behov av fortsatta skärpningar, särskilt mot bakgrund av de två största livsmedelsgrossisternas dominerande ställning i . Regeringen borde ta på sig ansvaret att på nytt få i gång förnyelseprocessen inom den kommunala sektorn, anförs det. Detta kan enligt motionärerna ske genom att konkurrenslagstiftningen förstärks och genom att tydligare spelregler skapas så att konkurrensneutralitet mellan offentlig och privat verksamhet kan uppstå. bör göra uttalanden om behovet av en skärpt konkurrenslagstiftning, om minskade statliga subventioner till företag samt om behovet av kraftfulla insatser för ökad avreglering och konkurrens inom såväl näringsliv som offentlig produktion, anförs det i motion 1995/96:Fi16 (fp). Flera rapporter och utredningar har beskrivit de effektivitetsförluster som bristen på sund konkurrens innebär, sägs det i motionen; bristen på konkurrens inom bostads- och byggsektorn leder till för dyra bostäder och för höga hyror; bristen på konkurrens inom jordbruks- och livsmedelssektorn leder till för dyr mat; bristen på konkurrens inom offentligt producerad vård och omsorg leder till för dyr service. De statliga transfereringarna till företagssektorn uppgår till , erinrar motionärerna om. De anför att det inte är någon tvekan om att det är Socialdemokraterna - med sin ideologi om det s.k. starka samhället - som lett utvecklingen i riktning mot ett reglerings- och subventionssamhälle. Ett skäl till att motionärerna misstror Socialdemokraternas förmåga att komma framåt på detta område är att detta parti anses vara så starkt bundet till vissa välorganiserade intressen. ställde, i samband med tillkomsten av konkurrenslagen, vissa mer långtgående krav, bl.a. på uppdelning av etablerade monopolföretag inom t.ex. byggsektorn, sägs det i motion 1995/96:Fi17 (v). Motionärerna förordar en utredning om konkurrenssituationen inom byggsektorn. Tillämpningen av konkurrenslagen anses vara otillfredsställande, varför den av regeringen aviserade översynen av lagstiftningen välkomnas. Det behövs ytterligare åtgärder i kampen mot onödig byråkrati, anförs det i motion 1995/96:Fi18 (kds). Det finns all anledning att fortsätta arbetet med att inventera och kartlägga vad som upplevs som byråkrati och krångel och finna former för att minska detta, sägs det i motionen. Det finns också skäl att se över alla de myndigheter, institutioner och organisationer som på olika sätt handhar företagarfrågor och att hitta former för att samordna olika verksamheter. Detta borde vara uppdraget för en utredning, anser motionärerna. De föreslår vidare att en företagsombudsman skall utses, med uppgift att värna om genomförda förenklingar av myndighetsregler och att ta tillvara företagarnas intressen i förhållande till myndigheter. instämmer i regeringens bedömning om vikten av en väl fungerande konkurrens. En effektiv konkurrens är särskilt betydelsefull för en öppen ekonomi som den svenska. Om välståndet skall kunna upprätthållas är det helt avgörande att det svenska näringslivets konkurrenskraft kan upprätthållas på en internationell nivå. Som redovisats har regeringen vidtagit en lång rad åtgärder i syfte att upprätthålla och skärpa konkurrensen. Något behov av ett uttalande av om ytterligare insatser kan näringsutskottet därför inte se. Det arbete med att fortlöpande se över det offentliga regelverket som regeringen bedriver ser näringsutskottet också som ett led i strävandena att upprätthålla konkurrenstrycket. Därvid är det viktigt att arbetet med att se över företagens uppgiftslämnande i syfte att åstadkomma förenklingar fortsätter. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 1995/96:Fi15 (m), 1995/96:Fi16 (fp), 1995/96:Fi17 (v) och 1995/96:Fi18 (kds) i berörda delar. Regeringen anser (propositionen s. 87) att staten bör bli en mer professionell och aktiv företagsägare för att bättre kunna tillvarata de enskilda företagens utvecklingsmöjligheter och därigenom främja tillväxten i näringslivet samt förräntningen av det statskapital som är bundet i företagssektorn. En mer professionell ägarutövning från statens sida kan även bidra till ökad mångfald och komplettering av ägarstrukturen i näringslivet, sägs det. budgetproposition redovisades ett förslag som bl.a. innebar att regeringen skulle bemyndigas att besluta i vissa frågor som rör förvaltningen av statligt ägda företag. Regeringen avser att senare återkomma med en proposition som innehåller vissa kompletteringar och justeringar av det nämnda förslaget. Utförsäljningen av statliga företag bör fortsätta, anförs det i motion 1995/96:Fi18 (kds). Av effektivitetsskäl och för att inte snedvrida konkurrensen bör staten främja ägarspridning och fortsätta att sälja ut statliga företag. Försäljningarna reducerar statsskulden och bidrar till att sänka den offentliga sektorns andel av samhällsekonomin, vilket är en grundförutsättning för att långsiktigt minska det totala skattetrycket, anför motionärerna. bemyndigade regeringen att privatisera 34 angivna statliga företag (prop. 1991/92:69, bet. beslutades att det statliga Förvaltningsaktiebolaget skulle avvecklas. Socialdemokraterna och motsatte sig dessa beslut. Vidare har regeringen genom särskilda riksdagsbeslut fått bemyndigande att sälja vissa andra statliga företag, däribland Nordbanken, och Retriva. I budgetpropositionen 1995 (prop. 1994/95:100 bil. 13 s. 47) angavs att 20 av de aktuella företagen helt eller delvis har sålts eller överförts till annan ägare (1994. Regeringen föreslog i propositionen, som redan nämnts, ett nytt bemyndigande beträffande förvaltningen av statliga företag. Det statliga ägandet utgör en viktig del av näringslivet och det skall bidra till mångfald och konkurrens, anfördes det i propositionen. De ideologiskt motiverade utförsäljningarna som genomfördes av den förra regeringen skall upphöra, sades det. Staten skall emellertid ge de statliga företagen förutsättningar att utvecklas och konkurrera på samma villkor som privata och kooperativa företag. Därför föreslogs i budgetpropositionen ett nytt bemyndigande.