yttr · GJ05FIU4Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda samtliga övriga utskott tillfälle att yttra sig angående EU-frågornas behandling i . EU-frågor inom finansutskottets beredningsområde Det finns inom utskottets beredningsområde ett antal frågor inom skilda områden som kan sägas vara EU-frågor i den bemärkelsen att de är föremål för diskussioner och överenskommelser inom EU. Vissa av dessa frågor aktualiserades redan genom och har i samband därmed anpassats till och krav på samordning. Till de senare hör den offentliga upphandlingen och den statliga statistikproduktionen. Av EU-frågorna är det främst det ekonomiska och monetära samarbetet inom unionen och förutsättningar för deltagande i detta som utskottet följt . Förberedelser för genomförande av den monetära unionens (EMU) tredje steg med införandet av den gemensamma valutan och den gemensamma har varit föremål för diskussion och behandling i utskottet. Dels har frågor med anknytning härtill tagits upp i propositioner och i motioner för ställningstagande i utskottet, dels har utskottet haft anledning att följa förberedelser och anpassning till de s.k. konvergenskriterierna. Länder som inte uppfyller dessa kriterier skall enligt redovisa s.k. konvergensprogram om på vilket sätt och i vilken takt landet tänker sig att uppfylla konvergenskriterierna. I och med medlemskapet i EU betalar en avgift till gemenskapsbudgeten. Utskottet beredde frågorna angående budgeteffekterna av medlemskap i unionen (prop. 1994/95:40, FiU5, rskr. EG-budgetens omfattning styrs av fleråriga beslut. Budgeten finansieras av tullar, jordbruksavgifter, en mervärdesskattebaserad avgift och en s.k. BNI-avgift (avgift baserad på bruttonationalinkomsten). och har bestämt att avgiftsuttaget skall öka från av BNI till . skall frågan om avgiftens och EG-budgetens storlek för åren efter 1999 tas upp till diskussion. Det är angeläget att inför dessa beslut ta ställning till utformningen av olika program inom EU:s budget och hur de påverkas av en eventuell utvidgning av unionens medlemsländer. Jordbruksprogrammet svarar för av utgifterna och strukturprogrammen för . Utskottet ser det som en angelägen uppgift att noggrant följa EG-budgetens utformning, tillkomst och genomförande. En viktig uppgift i sammanhanget är att granska hur gemenskapens resurser utnyttjas. Uppföljning, utvärdering och revision av gemenskapens medel är därför av stort intresse för utskottet. Flödet av information från kommissionen är omfattande, utan urskiljning och avisering av särskilt viktiga frågor. Rapporterna kommer till oftast först i en engelsk version, därefter med en sammanfattning på svenska och kommer hela rapporten på svenska. Eftersom flödet inte är förutsebart eller kan överblickas försvåras distributionen till utskottets ledamöter. Redogörelser från kommissionen och faktapromemorior från departementen som inkommit till utskottet via kammarkansliet anmäls löpande vid utskottets sammanträden. S.k. grön- och vitböcker är viktiga informationskällor för . har information motsvarande ca sex pärmar inkommit. Det kan konstateras att en stor del av det material som vidarebefordrats till finansutskottet via kammarkansliet är av ringa intresse för utskottet. Några kontakter direkt med företrädare för kommissionen har inte förekommit. Det är regeringen som representerar och deltar som part i det direkta beslutsfattandet i EU-samarbetet. Företrädare för och olika myndigheter förbereder ärenden och deltar i olika arbetsgrupper under kommissionen. Regeringen har inte skyldighet att i detta förberedande skede av beredningen av olika frågor efterhöra uppfattning. Men de viktiga frågorna kommer upp för ställningstagande i Rådet och inför dessa möten redovisas regeringens uppfattning av det ansvariga statsrådet i . Ställningstagandet i underlättas om frågorna har behandlats i respektive fackutskott. har vid ett flertal tillfällen kallat till sig företrädare för för att informera sig om vad som pågår i de frågor som är aktuella inom olika ansvarsområden. Under det första medlemsåret har det inte inträffat att regeringen tagit initiativ till att informera utskottet om någon aktuell EU-fråga. Närmast följer en redovisning område för område av vad utskottet gjort för att sätta sig in i olika EU-frågor. Det ekonomiska och monetära samarbetet Statssekreteraren i har rapporterat för utskottet inför viktigare möten i den monetära kommittén eller Ecofin-möten om olika frågor med anknytning till EMU. Inför överlämnandet av konvergensplan hölls en utfrågning i utskottet med planeringschefen och andra tjänstemän i . Inom pågår ett omfattande förberedelsearbete för att , om så beslutar, skall kunna delta i tredje etappen av EMU. Företrädare för , vice riksbankscheferna , har redogjort för detta arbete inför utskottet. I samband härmed har arrangements for the introduction of the single currency och mot konvergens distribuerats till utskottet. En delegation från utskottet planerar att göra ett studiebesök på och (Europeiska monetära institutet) i . Gemenskapsbudgeten samt kontroll och revision av gemenskapens medel Företrädare för har för utskottet redogjort för olika frågor kring EG:s budget. I samband härmed har PM om EG:s budget som utarbetats inom och en sammanfattning av EG-budgeten redovisats för utskottet. Avsikten är att även revisionsfrågor skall belysas. har sedan slöts deltagit i det europeiska samarbetet på upphandlingsområdet. En lag om offentlig upphandling som överensstämmer med EU:s direktiv på området har antagits av . Därmed har även den kommunala upphandlingen blivit generellt reglerad. Lagen har därefter modifierats ett antal gånger och anpassats till de förändringar som skett inom EU. Även har en proposition lagts fram för med förslag till ändringar bl.a. med hänsyn till vad som överenskommits inom WTO (). Företrädare för har informerat utskottet om aktuella frågor inom EU kring den offentliga upphandlingen. Företrädare för och har inför utskottet redogjort för vilka frågor som är föremål för samordning inom det europeiska (för statistikfrågor) och hur denna samordning påverkar SCB:s arbete och den information som SCB ansvarar för. Det är omfattande krav som ställs på SCB från EU:s sida både vad gäller statistikens innehåll och rapporteringsformerna. Det innebär att statistik som är av nationellt intresse kommer att prioriteras ned. syn på regeringens information till utskottet har strukit under vikten av att det parlamentariska inflytandet kommer till uttryck på ett tidigt stadium i beslutsprocessen inom EU. Ett nära samspel mellan , dess utskott och regeringen är nödvändigt om skall kunna agera på ett effektivt och trovärdigt sätt i EU-sammanhang. Utskottet anser att den information som lämnats har varit av god kvalitet och av betydande omfattning. Det har varit värdefullt för utskottets arbete. En bättre framförhållning är dock önskvärd. Det åligger såväl utskottet som regeringen att se till att får relevant information vid lämpliga tillfällen under beredningen. Det är angeläget att regeringen bevakar vad som kan vara av intresse och tar initiativ till att informera utskotten om ärenden redan när dessa är under beredning i olika arbetsgrupper. Utskottet har förståelse för att det kan vara svårt för regeringen att avgöra som det är lämpligt att informera utskotten. En praktisk ordning för finansutskottets del skulle kunna vara att minst en gång eller en gång per vår och höst kallas till utskottet för att redovisa läget för olika aktuella frågor samt svara på frågor. Frågor inom utskottets beredningsområde som redovisas i s.k. grön- och vitböcker bör uppmärksammas särskilt. EG:s budget tar rådet och parlamentet upp . Det förefaller därför lämpligt att finansutskottet informeras om det pågående budgetarbetet sent . För EMU-frågorna kan inte någon fast tidsplan läggas fast. Det är angeläget att utskottet successivt informeras om när och hur dessa frågor tas upp i den monetära kommittén och vid Ecofin-mötena. Med tanke på frågornas stora politiska betydelse förutsätter utskottet att regeringen kontinuerligt redovisar för finansutskottet hur frågorna utvecklas. Utskottet är medvetet om att detta kan innebära att företrädare tvingas lämna redogörelser både till finansutskottet och till EU-nämden. Information från annat håll Som ett led i förberedelserna för ett ställningstagande från sida till tredje steget i EMU har utskottet kallat till sig ekonomer, experter på monetära frågor som redovisat sin syn på dessa frågor. Så t.ex. har medlemmar av SNS konjunkturråd 1996, och , med anledning av SNS- rapporten om EMU Vad vill med EMU? inför utskottet redovisat sin syn på EMU-frågorna. För att regeringen skall ha möjlighet att på ett konstruktivt sätt kunna delta i förhandlingar inom EU bör inte genom formella beslut eller ställningstaganden låsa fast regeringens förhandlingsmandat. Utskottet ser inte något behov att formalisera samarbetet med genom skrivelser eller yttranden. Samarbetet mellan och finansutskottet bör i huvudsak ske via partigrupperna och kanslierna. Samarbetet har fungerat väl och underlättas av att finansutskottet är väl representerat i . () och () är ordinarie ledamöter i både finansutskottet och . De ordinarie ledamöterna i finansutskottet () och () är suppleanter i . Ytterligare ett antal ledamöter är suppleanter i både finansutskottet och i . Ordföranden i utskott för ekonomi, valutafrågor och industripolitik har inbjudit ordförandena i de nationella parlamentens utskott för ekonomi och valutafrågor till gemensamma möten om olika aktuella frågor. Bl.a. har den ekonomiska tillväxten och den gemensamma valutan diskuterats vid dessa möten. Utskottets ordförande har och för utskottets räkning deltagit i dessa möten. Det finns ännu ingen fråga inom finansutskottets område som utskottet kunnat följa hela vägen från ett förberedande stadium till ett slutligt beslut i EU. Eftersom erfarenheterna av medlemskap bara omfattar anser utskottet det vara för tidigt att redan nu dra några definitiva slutsatser om organisation för EU-arbetet.