yttr · GJ05SFU6Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett socialförsäkringsutskottet tillfälle att avge yttrande över dels motionerna 1995/96:A45 av m.fl. (fp), 1995/96:A46 av m.fl. (kds) och 1995/96:A49 av m.fl. (m), dels proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. Vidare har finansutskottet berett socialförsäkringsutskottet tillfälle att avge yttrande över motion 1995/96:Fi110. Utskottet yttrar sig över propositionens avsnitt 4.6.4 Nedsättning av socialavgifter samt motionerna 1995/96:A45 yrkande 1, 1995/96:A46 yrkande 10, 1995/96:A49 yrkandena 12, 13 och 53, 1995/96:Fi110 yrkandena 4 och 9, 1995/96:Fi116 yrkandena 10, 27 och 28, 1995/96:Fi117 yrkandena 38, 58 och 59 samt 1995/96:Fi118 yrkande 23. yttrar sig över studiestödsfrågorna. Socialavgifter erläggs i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Den totala avgiftssumman är för arbetsgivare av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift . Avgiftsunderlaget beräknas i princip på lönesumman. En egenföretagare erlägger socialavgifter av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift . Avgiftsunderlaget beräknas i detta fall i princip på inkomsten av annat förvärvsarbete. Enligt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter uttas för sådana egenavgifter i form av pensionsavgift och sjukförsäkringsavgift . Avgifterna beräknas på inkomster som ej överstiger 7,5 basbelopp och erläggs i princip av dem som har inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som är pensionsgrundande. Avgiften är avdragsgill vid taxeringen. Enligt vad som angavs i regeringens proposition 1994/95:25 skall den allmänna sjukförsäkringsavgiften höjas med en procentenhet t.o.m. , för att detta år uppgå till . har godkänt förslaget om en sådan successiv höjning (bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145-146). I proposition 1995/96:209 Försäkringsskydd vid sjukdom, m.m. har regeringen föreslagit att den allmänna sjukförsäkringsavgiften höjs med en procentenhet och med lika mycket . Vidare har regeringen, bl.a. till följd av förslaget att förlänga sjuklöneperioden från 14 , föreslagit att arbetsgivaravgifterna skall sänkas till och till . Även egenavgifterna skall enligt förslaget sänkas till resp. . Den allmänna löneavgiften föreslås höjd från nuvarande till fr.o.m. avser att behandla denna proposition jämte med anledning av propositionen väckta motioner under kommande höst. Av propositionen framgår att regeringen avser att lägga fram förslag om nedsättning av socialavgifter fr.o.m. . Arbetsgivaravgifterna skall enligt vad som anges i propositionen sättas ned på ett underlag om högst på årsbasis. Egenavgifterna för egenföretagare sätts ned på ett avgiftsunderlag om högst . Regeringen har beräknat att förslaget kommer att minska statens inkomster med , och . I propositionen anges bl.a. att de sociala avgifterna utgör en betydande del av lönekostnaden. Det är enligt regeringens mening viktigt, trots de strama budgetrestriktioner som gäller, att de indirekta lönekostnaderna reduceras. Detta är av betydelse inte minst i små och medelstora företag för att ge utrymme för nyanställningar och så att egenföretagande uppmuntras. Regeringen avser därför att återkomma till med förslag i frågan. I motion Fi110 yrkande 4 av m.fl. (fp) begärs beslut om sänkta arbetsgivaravgifter med sammanlagt . Enligt motionärerna bör sänkningen koncentreras till tjänstesektorn och vara av avsevärt större omfattning än vad regeringen aviserat. En mindre del av sänkningen bör användas till att helt avskaffa arbetsgivaravgifterna för hushållstjänster, i första hand under en fyraårig försöksperiod. I motion A45 yrkande 1 av m.fl. (fp) begärs att förslag skyndsamt presenteras om sänkta arbetsgivaravgifter inom tjänstesektorn finansierade med besparingar i första hand på de s.k. företagsstöden. Motionärerna anser att ett utrymme på bör skapas genom besparingar på företagsstödet. En summa av denna storlek skulle räcka till en sänkning av arbetsgivaravgifterna inom tjänstesektorn . m.fl. (v) begär i motion Fi116 yrkande 10 ett tillkännagivande om sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt skatt för tjänsteproduktion. För att slippa "läckage" till större och starka företag bör enligt motionärerna övervägas en ytterligare begränsning så att nedsättningen enbart riktas till företag med högst 50 anställda. Motionärerna förordar dock en modell av väsentligt större omfattning, nämligen att används för att stärka tjänstesektorn. Vidare bör enligt motionärerna enskilda näringsidkare stimuleras genom att de första befrias från egenavgifter. I motion Fi117 yrkande 38 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka en alternativ utformning av nedsättningen av sociala avgifter för företag. För att särskilt underlätta för företagare att komma över den första tröskeln, som ofta består i att skaffa sig sin första anställde, bör avgifterna enligt motionärerna sättas ned på en lönesumma på . I motion A49 yrkande 12 av m.fl. (m) begärs förslag om sänkning av den allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen i förhållande till genomförda och beslutade höjningar fram . Motionärerna avvisar en höjning av den allmänna sjukförsäkringsavgiften och anser att dagens egenavgifter bör samordnas med de motsvarande avgifter som betalas av arbetsgivarna för löntagarnas räkning och i likhet med dessa relateras till utgående förmåner. I samma motion yrkande 13 begärs förslag om ökad förmånsrelatering av socialavgifterna i syfte att minska den totala skatten på arbete. Enligt motionärerna bör avgifterna så långt som möjligt relateras till utgående förmåner. De bör också synliggöras genom att löntagarna får det faktiska betalningsansvaret. Motionärerna anser vidare att löneskatter som inte kan räknas som egentliga socialförsäkringsavgifter, t.ex. den allmänna löneavgiften, successivt bör avvecklas. För att finansiera den allmänna försäkringen och vissa andra sociala ändamål tas socialavgifter ut enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. I lagens 4 kap. anges mer specifikt vad de olika avgifterna är avsedda att täcka. Det är enligt utskottets mening angeläget inte minst för människors förtroende för socialförsäkringssystemet att socialavgifter som beslutat om också används för de angivna ändamålen. För att rätt kunna bedöma behovet av uttag av olika socialavgifter är det därmed också viktigt att statens inkomster och utgifter redovisas på ett tydligt sätt. Enligt vad som anges i den förevarande propositionen bör arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna reduceras för att inte minst i små och medelstora företag ge utrymme för nyanställningar samt uppmuntra egenföretagande. Denna principiella inställning synes även delas av motionärerna. Utskottet har för egen del inte något att invända mot det förhållandet att en nedsättning av socialavgifterna avses ske men förutsätter att regeringen vid utformningen av det kommande förslaget beaktar vad utskottet ovan anfört om socialavgifternas ändamål. Utskottet konstaterar att nedsättning av arbetsgivar- och egenavgifterna på en del av avgiftsunderlaget (600 000 resp. ) fr.o.m. beräknas minska statens inkomster för med och därefter med . Eftersom det aviserade förslaget utgör en del i ett sammanhållet förslag till åtgärder mot arbetslösheten utgår utskottet vid sin bedömning från denna storlek på det ekonomiska utrymmet för nedsättning av de sociala avgifterna. Utskottet kan med denna utgångspunkt varken tillstyrka motion Fi110 yrkande 4 eller motion Fi116 yrkande 10 till den del det avser en större nedsättning av avgifterna. Utskottet kan däremot konstatera att regeringen i proposition 1995/96:207 En ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten har aviserat en översyn av reglerna för anlitande av tjänster. Därvid skall analyseras vilken roll privatpersoners köp av tjänster har för samhällsekonomin och föreslås regeländringar som stimulerar utbud och efterfrågan på tjänster riktade mot hushållen. Med hänvisning till att denna översyn bör avvaktas avstyrker utskottet bifall till motion A45 yrkande 1. Vad gäller den närmare utformningen av nedsättningen av avgifterna inom ramen för ett avgiftsbortfall på konstaterar utskottet att regeringen inte lagt fram några lagförslag. Regeringen har däremot förklarat sin avsikt att återkomma till med konkreta förslag om nedsättning av socialavgifter. Utskottet anser att regeringens närmare förslag i frågan bör avvaktas och avstyrker därför bifall till motionerna Fi116 yrkande 10 i denna del samt Fi117 yrkande 38. Beträffande frågan om sänkning av den allmänna sjukförsäkringsavgiften har utskottet i sitt av godkända betänkande 1995/96:SfU7 avstyrkt ett motsvarande motionsyrkande. Utskottet konstaterade då att redan under föregående hade godkänt regeringens förslag om en höjning av denna avgift så att den skulle utgöra . Utskottet avstyrkte med hänvisning härtill motionsyrkandet i fråga. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Även frågan om ökad förmånsrelatering av socialavgifter behandlades i utskottets betänkande 1995/96:SfU7. Utskottet hänvisade till tidigare betänkanden vari utskottet hade behandlat liknande yrkanden och konstaterade bl.a. att det för huvuddelen av socialavgifterna fanns en direkt finansiell koppling. För vissa avgifter fanns det däremot inte något direkt samband mellan avgift och förmån. Utskottet, som framhöll att den bristande överensstämmelsen mellan avgifter och förmåner hade sin grund i bl.a. den allmänna försäkringens solidariska och obligatoriska karaktär, avstyrkte den ifrågavarande motionen. Utskottet anser inte att det finns skäl att frångå sin tidigare uppfattning i denna fråga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion A49 yrkandena 12-13. Enligt lagen (1991:1047) om sjuklön utges inte sjuklön för i sjuklöneperioden. i sjuklöneperioden utgör sjuklönen av anställningsförmånerna. Sjuklöneperioden omfattar den första dag arbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom och de därpå följande . Om sjukperioden fortsätter efter sjuklöneperioden utges ersättning i form av sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. m.fl. (fp) begär i motion Fi110 yrkande 9 att skall besluta att upphäva beslutet om förlängning av sjuklöneperiod. Motionärerna anser att de nya reglerna slår särskilt hårt mot mindre och medelstora företag. I motion A46 yrkande 10 av m.fl. (kds) begärs beslut att dagens regler för arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen fortsatt skall gälla. Motionärerna avvisar en förlängd sjuklöneperiod då en förlängning skulle verka hämmande för tillväxten och försvåra för dem som inte har god hälsa att få en anställning. Utskottet konstaterar att regeringen i prop. 1995/96:209 har lämnat förslag om att sjuklöneperioden skall förlängas från 14 fr.o.m. . Som tidigare nämnts avser att behandla denna proposition jämte motioner . Med hänsyn härtill anser utskottet att det inte är påkallat med någon åtgärd från sida i denna fråga. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi110 yrkande 9 och A46 yrkande 10. gäller nya regler om försäkringskassornas ansvar för arbetslivsinriktad rehabilitering och om ekonomisk ersättning till de försäkrade vid sådan rehabilitering. Genom samtidiga ändringar i arbetsmiljölagen har även arbetsgivarens ansvar för förbättringar av arbetsmiljön vidgats, och arbetsgivaren skall se till att det finns en på lämpligt sätt organiserad anpassnings- och rehabiliteringsverksamhet för att han skall kunna fullgöra sina uppgifter enligt de nya rehabiliteringsreglerna i lagen om allmän försäkring (AFL). Frågor om rehabilitering och rehabiliteringsersättning regleras i 22 kap. AFL. Enligt dessa regler skall arbetsgivaren, om det inte framstår som obehövligt, påbörja en rehabiliteringsutredning antingen när den försäkrade till följd av sjukdom har varit helt eller delvis frånvarande från sitt arbete i följd eller när den försäkrades arbete ofta har avbrutits av kortare sjukperioder eller när den försäkrade begär det. Utredningen skall göras i nära samråd med den anställde. I arbetsgivarens ansvar ingår också att vidta de arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder som kan genomföras inom eller i anslutning till den egna verksamheten. skall samordna och utöva tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten och ansvara för att rehabilitering kommer till stånd när arbetsgivare saknas eller inte fullgör sina åtaganden. skall också upprätta en rehabiliteringsplan om den försäkrade är i behov av någon arbetslivsinriktad åtgärd. I motion A49 av m.fl. (m) begärs i yrkande 53 ett tillkännagivande om ett nytt system för rehabilitering. I motionen ifrågasätts hur effektivt det nuvarande rehabiliteringssystemet faktiskt är. Enligt motionärerna är lagstiftning och kontroll lika problematiska verktyg här som på andra områden relaterade till den moderna arbetsmarknaden. Ett rehabiliteringssystem som bygger på ett mera direkt samarbete med företagen vore enligt motionärerna mer ändamålsenligt än den institutionaliseringslinje som uppenbarligen vinner utbredning. m.fl. (v) menar i motion Fi116 att förslaget från i SOU 1996:34 Aktiv Arbetsmarknadspolitik om en samordnad rehabilitering nu bör genomföras. Förslaget innebär att , arbetsförmedlingen och kommunen bildar samverkansorganisation på lokal nivå för planering och beställning av rehabiliterings- och andra arbetsförberedande insatser. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande härom. Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen framhållit vikten av ett väl fungerande rehabiliteringsarbete och att det är av stor betydelse att de ansvariga utvecklar och förbättrar detta arbete. I betänkandet 1993/94:SfU19 anförde utskottet bl.a. att eftersom förebyggande åtgärder och rehabilitering berör många olika sektorer är det viktigt med en helhetssyn vad gäller behovet av åtgärder. Enligt utskotttets mening skulle det därför vara mycket värdefullt om regeringen utformade ett samlat program för förebyggande och rehabiliterande insatser. Det anförda gavs av regeringen till känna. Sjuk- och arbetsskadekommittén (SAK) och har och har haft till uppgift att undersöka hur en bättre samverkan kan uppnås mellan olika inblandade parter vad gäller förebyggande insatser och rehabilitering. har i ovan nämnda betänkande redovisat ett antal ställningstaganden i dessa avseenden. I betänkandet anges också att SAK delar den grundsyn som betänkandets slutsatser ger uttryck för. I sitt arbete vidareutvecklar och konkretiserar SAK, enligt vad som anges i betänkandet, innehållet i förslagen främst vad avser finansiella och lagtekniska frågor. SAK skall enligt sina direktiv också utvärdera hur rehabiliteringsarbetet bedrivs och lämna förslag till hur ansvarsfördelningen kan göras tydligare. Därvid skall arbetsgivarens ansvar uppmärksammas. Kommittén skall också överväga att inom ramen för en ohälsoförsäkring införa möjligheten att vidta sanktioner mot en arbetsgivare som åsamkar försäkringen höga kostnader till följd av att denne inte uppfyller de åligganden som lagstiftningen stadgar. SAK kommer under innevarande sommar att redovisa sina förslag i sitt slutbetänkande. Vidare har regeringen i proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. aviserat en översyn av effekterna av de senaste årens rehabiliteringssatsningar. Enligt socialförsäkringsutskottets mening bör det omfattande utrednings- och beredningsarbete som pågår avvaktas och finansutskottet bör med hänsyn härtill avstyrka bifall till motionerna A49 yrkande 53 och Fi116 yrkande 27. Rätt till folk- och tilläggspension i form av ålderspension har enligt 6 kap. 1 § och 12 kap. 1 § AFL en försäkrad fr.o.m. den månad han fyller . På särskild framställning från den försäkrade kan dock ålderspension utges fr.o.m. den månad då han uppnår . Pensionsbeloppet reduceras då livsvarigt för pensionen tas ut före den månad den försäkrade fyller . På motsvarande sätt höjs pensionsbeloppet för som den försäkrade skjuter upp sitt uttag av ålderspension. Hänsyn tas dock inte till tid efter ingången av den månad under vilken den försäkrade fyller . m.fl. (kds) begär i motion Fi118 yrkande 23 ett tillkännagivande om sabbatsår för personer . Ett sådant år kan bekostas av den enskilde individen t.ex. genom förtida pensionsuttag. Sabbatsåret innebär enligt motionärerna att det tillskapas vikariatsplatser i företagen. Utskottet har tidigare och senast i betänkande 1994/95:SfU10 behandlat motionsyrkanden om sabbatsår. Utskottet har därvid, mot bakgrund av bl.a. att införande av möjlighet till ett sabbatsår genom uttag av pension momentant kan innebära ökade kostnader för försäkringen och att varken Pensionsberedningen eller Pensionsarbetsgruppen funnit skäl lägga några förslag i denna fråga, avstyrkt bifall till motionerna. Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi118 yrkande 23 i detta avseende. Förtidspension utges till en försäkrad som har fyllt för tid före den månad då han fyller om hans arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel och nedsättningen kan anses varaktig. Kan nedsättningen av arbetsförmågan inte anses varaktig men kan den antas bli bestående för avsevärd tid, har den försäkrade rätt till tidsbegränsat sjukbidrag. Enligt 7 kap. 3 § AFL skall vid bedömande av i vad mån arbetsförmågan är nedsatt beaktas den försäkrades förmåga att vid den nedsättning av prestationsförmågan, som det är fråga om, bereda sig inkomst av sådant arbete som motsvarar hans krafter och färdigheter och som rimligen kan begäras av honom med hänsyn till hans utbildning och tidigare verksamhet samt ålder, bosättningsförhållanden och därmed jämförliga omständigheter. Bedömningen skall göras efter samma grunder oavsett arten av den föreliggande nedsättningen av prestationsförmågan. I fråga om en försäkrad som fyllt gäller de s.k. äldrereglerna och skall bedömningen därvid främst avse hans förmåga och möjlighet att bereda sig fortsatt inkomst genom sådant arbete som han tidigare utfört eller genom annat för honom tillgängligt lämpligt arbete. Dessa äldreregler upphör dock att gälla /97 (prop. 1994/95:147, bet. 1994/95:SfU10, rskr. 1994/95:343). m.fl. anför i motion Fi116 att förtidspension kommer att medges endast på grund av medicinska skäl. Även om förtidspensionering som metod bör minimeras blir enligt motionärerna pressen på individen i dagens arbetsmarknadsläge orimligt stor. En modifierad äldreregel vid förtidspension bör därför, menar motionärerna, prövas tillsammans med andra kompletterande åtgärder. I yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om det anförda. I nämnda proposition uppgav regeringen att det är av stor vikt att uppkomna kostnader på grund av sjukdom eller arbetslöshet i största möjliga utsträckning hanteras inom socialförsäkringen respektive arbetsmarknadspolitiken. En sådan strävan underlättar enligt regeringen politiska prioriteringar mellan olika politikområden samt bidrar till att stärka tilltron till systemen. Särskilt viktigt är detta, framhölls i propositionen, när de olika ersättningssystemen utsätts för ett stort ekonomiskt tryck som under de senaste årens lågkonjunktur. Förslaget var enligt regeringen ett första steg mot en renodling av förtidspensioneringen till att ge ersättning vid nedsatt arbetsförmåga på grund av medicinska faktorer. För att avskaffandet av äldrereglerna inte skall få orimliga sociala konsekvenser skall ändringen enligt regeringen genomföras i samband med att särskilda åtgärder görs inom arbetsmarknadspolitiken för äldre personer i arbetskraften. delade regeringens bedömning och tillstyrkte lagändringen. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det är motiverat att avskaffa de s.k. äldrereglerna och avstyrker bifall till motion Fi116 yrkande 28. Samordning av olika ersättningssystem I motion Fi117 yrkandena 58 och 59 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivanden om behovet av samordning av olika ersättningssystem och om en parlamentarisk beredning för samordning av sådana system. I motionen anförs att finns en mångfald av ersättningssystem för människor som är sjuka, arbetslösa, har sociala problem, deltar i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller genomgår utbildning. Enligt motionärerna skulle en bättre organisatorisk samverkan på lokal nivå underlättas av en samordning eller sammanslagning av olika ersättningssystem. Ersättningssystemen är nu under utredning i olika sammanhang och motionärerna menar att det finns tecken på att resultaten kan medföra ytterligare splittring mellan systemen. För att få den nödvändiga samordningen och överblicken bör därför en parlamentarisk beredning tillsättas med uppgift att utarbeta ett samlat och samordnat förslag för de olika ersättningssystemen. Beredningen bör ske snabbt och bygga på den information och det arbete som gjorts av de kommittéer och utredningar som har och haft till uppgift att se över olika ersättningssy-stem. Såsom motionärerna pekat på finns en mängd olika sociala ersättningssy-stem. Sådana system har främst till uppgift att trygga människors ekonomi genom en omfördelning av resurser när de drabbas av mer eller mindre oförutsedda händelser som exempelvis ohälsa eller arbetslöshet. Som ovan nämnts föreligger en strävan till en renodling av ersättningssystemen och flera olika kommittéer och beredningar har eller har haft till uppgift att revidera och förnya ersättningssystemen inom ramen för givna direktiv. arbetar exempelvis Sjuk- och arbetsskadekommittén med ett förslag till ohälsoförsäkring, arbetslöshetsersättningen är under utredning () och har lagt fram ett förslag till nytt studiestödssystem. I direktiven (1995:54) till Sjuk- och arbetsskadekommittén anges att kommittén bör ägna särskild uppmärksamhet åt samspelet mellan olika ersättningssystem och att en strävan bör vara att på bättre sätt harmonisera reglerna i olika delar av trygghetssystemet. Utskottet utgår från att samspelet mellan olika ersättningssystem särskilt uppmärksammas i det fortsatta utrednings- och beredningsarbetet. Mot bakgrund härav anser utskottet att i den mån motionen inte kan anses tillgodosedd med det anförda finansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi117 yrkandena 58 och 59. Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten