yttr · GJ05BOU3Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda samtliga övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. tar i sitt yttrande upp de förslag som redovisas i propositionens avsnitt 7.5 - Användning av medel för förbättring av inomhusmiljön - jämte fyra motionsyrkanden. förordar i sitt yttrande att rikdagen godkänner vad regeringen i propositionens avsnitt 7.5 förordat angående bl.a. en omfördelning av medel mellan bidraget till förbättring av inomhusmiljön och bidraget för bostadsförbättringsåtgärder resp. investeringsbidraget för nybyggnad. Utskottet föreslår vidare att i ett tillkännagivande till regeringen uttalar att nya villkor för de två sistnämnda stödformerna inte bör införas. De behandlade motionsyrkandena avstyrks. Till yttrandet har fogats tre avvikande meningar och två särskilda yttranden. Regeringen har i proposition 1995/96:25, vad avser de frågor som behandlas i detta yttrande, föreslagit att godkänna vad regeringen förordat om användningen av medel för förbättring av inomhusmiljön (avsnitt 7.5). I yttrandet behandlas motionerna 1995/96:Fi15 av m.fl. (m) vari yrkas 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sänka fastighetsskatten i övrigt till (yrkandet avser fastighetsskatten för flerfamiljshus och småhus), 25. att hos regeringen begär en utredning om avdrag eller skattereduktion för reparationer och underhåll av bostäder i enlighet med vad som anförts i motionen. 1995/96:Fi17 av m.fl. (v) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts i avsnitt 6 Näringspolitiken (yrkandet behandlas såvitt avser förslaget i avsnitt 6.6 Byggsektorn). 1995/96:Fi62 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kulturmiljöhänsyn vid fördelningen av medel till bostadsförbättringsåtgärder. I propositionen föreslås att en omfördelning görs mellan tre stödformer för olika former av byggnadsåtgärder som bekostas med medel från anslaget för Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I det följande lämnas vissa uppgifter om dessa stödformer. Extra statligt stöd för förbättring av bostäder: fattade beslut om att införa ett bostadsförbättringsstöd i syfte att stimulera s.k. ROT-åtgärder och minska arbetslösheten inom byggsektorn (prop. 1994/95:25, yttr. BoU1y, bet. Bostadsförbättringsstödet utgår som ett bidrag om av ett bidragsunderlag baserat på kostnaderna för åtgärderna (för egnahem exkl. materialkostnaden). Bidrag kan utgå för projekt som påbörjats 1995 och som slutförs . Kostnaden för stödformen beräknades från början uppgå till . har beslutat att ytterligare skall få användas för bidrag till bostadsförbättringsåtgärder (prop. 1995/96:67, bet. hade till länsstyrelserna inkommit ansökningar för bidrag som berör ca 980 000 lägenheter. Beslut hade fattats om att bevilja bidrag på sammanlagt ca till bostadsförbättringsåtgärder som berör ca 440 000 lägenheter. Medelsbehovet om alla inkomna ansökningar skulle beviljas och leda till åtgärder kan enligt en redovisning från beräknas till . Investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder: Som en del av regeringens förslag i proposition 1994/95:218 om en effektivare arbetsmarknadspolitik ingick ett förslag om ett investeringsbidrag för nyproduktion av bostäder. beslutade att det tillfälliga investeringsbidraget skall utgå av ett bidragsunderlag beräknat på samma sätt som gäller för den ordinarie statliga bostadsbyggnadssubventionen för nybyggnad (bet. 1994/95:BoU21). Bidraget utgår för arbeten som utförs 31 december 1996 och för vilka ansökan om bidrag inkommit . Enligt riksdagsbeslutet får investeringsbidrag lämnas högst intill ett belopp av . har, som framgått ovan, beslutat om ett medelstillskott till bostadsförbättringsbidraget på . Detta tillskott finansieras genom en motsvarande minskning av de medel som kan användas till investeringsbidrag. De inkomna ansökningarna avser bidrag till nybyggnad om totalt ca 50 000 lägenheter. Länsstyrelserna hade beviljat investeringsbidrag på sammanlagt ca för nybyggnad av ca 16 800 lägenheter. Det bör i sammanhanget understrykas att varken de inkomna eller beviljade ansökningarna kan tas som mått på medelsbehovet vad gäller det slutliga utnyttjandet av tillgänglig ram för bidragsgivningen eller anslagsbelastningen. En stor del av de projekt för vilka bidrag sökts kan förväntas falla bort av olika skäl. Bidrag för förbättring av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler: I samband med beslut om investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder fattades även beslut om att införa ett bidrag för miljöförbättringsåtgärder i bostäder och i sådana lokaler där främst barn och ungdomar vistas. Bidrag lämnas med högst av kostnaden för miljöförbättringsåtgärder där avtal om huvudentreprenad träffas före och slutbesiktning av arbetena görs före . Riksdagsbeslutet innebar att miljöförbättringsbidraget kan utgå inom en ram om . hade länsstyrelserna beviljat miljöförbättringsbidrag om ca varav avsåg åtgärder i lokaler och resten åtgärder i bostäder. Regeringen föreslår att av de medel som under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder har beräknats till bidrag för förbättring av inomhusmiljön i bostäder och sådana loklaer där främst barn och ungdomar vistas får användas till bidrag för bostadsförbättringsåtgärder och för nyproduktion av bostäder. Som bakgrund till förslaget anges att det inkommit ansökningar om bidrag avseende de två sistnämnda stödformerna som sammanlagt överstiger tillgängliga medel för bidragsgivningen. Det anses därför finnas risk för att ett stort antal projekt som verksamt skulle kunna bidra till att öka byggsysselsättningen kommer att hindras av brist på bidragsmedel. Projekt med uttalad miljöprofil föreslås prioriteras vid utnyttjandet av de omfördelade medlen. Vidare föreslås att de tidsfrister som gäller för stödet till åtgärder för förbättring av inomhusmiljön förlängs. Den tid inom vilken avtal om huvudentreprenad skall ha träffats föreslås utsträckas till . Tiden för slutbesiktning föreslås utsträckas till . Samma förlängning föreslås gälla för det utökade stöd som lämnas ur den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus. För att riktiga avvägningar skall kunna göras mellan bostadsförbättringsbidraget, investeringsbidraget för nybyggnad respektive miljöförbättringsbidraget föreslås bestämmas som sista dag för preliminär ansökan om miljöförbättringsbidrag. Motivet till förslagen om en utsträckt tid för miljöförbättringsbidraget anges vara att utrednings- och projekteringstiden för miljöförbättringsåtgärder ofta blir längre än för många andra arbeten. Detta anses visas bl.a. av att förhållandevis få ansökningar om miljöförbättringsbidrag ännu inkommit. Användningen av medel för förbättring av inomhusmiljön hänvisar till redovisningen ovan beträffande de villkor m.m. som gäller för de tre stödformer som behandlas i detta yttrande. Utskottet vill som bakgrund till sina ställningstaganden i det ärende som behandlas inledningsvis anföra följande. Vid beslut om att införa de tre nu aktuella stödformerna har såväl sysselsättningspolitiska som bostadspolitiska skäl anförts för att tidsbegränsade stimulansåtgärder bör vidtas. Besluten har fattats mot bakgrund av de omfattande problem som råder inom byggsektorn med en underutnyttjad produktionsapparat och hög arbetslöshet. Syftet har varit att snabbt få i gång en byggverksamhet inom angelägna områden. I samband med beslutet om att införa bostadsförbättringsbidraget framhöll bostadsutskottet det som angeläget att med låg nyproduktion utnyttja byggsektorns kapacitet till att vårda och förbättra byggnader och infrastruktur. Den mycket låga nivån på nyproduktion av bostäder och en förutsedd ökande bostadsefterfrågan ansågs motivera införandet av ett tillfälligt investeringsbidrag för nyproduktion av bostäder. Problemen med en osund inomhusmiljö i bostäder och lokaler har vid ett flertal tillfällen uppmärksammats av bostadsutskottet. Vid beslutet om att införa miljöförbättringsbidraget för åtgärder i inomhusmiljön framhöll utskottet att detta bidrag ger möjlighet för berörda fastighetsägare att avhjälpa skador och brister som sannolikt ligger bakom många allergiproblem och andra symptom på ohälsa. De tre stödformer som är aktuella för medelsomfördelning har således det gemensamt att de avser investeringar som ansetts angelägna både ur bostadspolitisk synvinkel och som ett sysselsättningspolitiskt medel att begränsa byggarbetslösheten. Uppgifter om inkomna och beviljade ansökningar om bidrag tyder på att stöden redan givit eller kommer att ge ett betydande sysselsättningstillskott. Efterfrågan skiljer sig emellertid mellan de olika stödformerna. Det har konstaterats att efterfrågan på framför allt bostadsförbättringsbidraget avsevärt överstiger de medel som beräknats för stödgivningen. Även efterfrågan på investeringsbidraget för nyproduktion av bostäder överstiger tillgängliga medel. Det slutliga utnyttjandet av denna stödform är emellertid mycket svårt att förutse, eftersom det enligt samstämmiga bedömningar kan förväntas ett relativt stort bortfall bland de ansökningar om bidrag som inkommit. Vad gäller miljöförbättringsbidraget har efterfrågan däremot varit begränsad, och endast en mindre del av de tillgängliga medlen har tagits i anspråk. har, som redovisats ovan, beslutat att av den ram som enligt tidigare riksdagsbeslut bestämts för investeringsbidraget för nyproduktion av bostäder skall kunna användas till bostadsförbättringsbidraget. framhöll (1995/96:BoU2) att det är angeläget att bostadsförbättringsprojekten skall kunna genomföras utan onödig fördröjning och att erforderliga medel bör ställas till förfogande för att bidrag skall kunna utgå enligt de riktlinjer som beslutade om . Utskottet anförde vidare att tillskottet på sannolikt är otillräckligt för att fullt ut fullfölja bidragsgivningen men hänvisade till att förslag om ytterligare medelstillskott redan lagts fram för i den nu aktuella propositionen. Riksdagsbeslutet om en medelsomfördelning på mellan två av de aktuella stödformerna fattades således mot bakgrund av att frågan om ytterligare medelsomfördelning skulle aktualiseras . anser att det nu föreslagna ytterligare medelstillskottet till bostadsförbättringsbidraget är en förutsättning för att stödgivningen skall kunna fullföljas enligt tidigare riksdagsbeslut. Omfördelningen av från den ram som gällt för bidraget för miljöförbättringsåtgärder kan givetvis komma att begränsa möjligheten att genomföra denna typ av åtgärder med statligt stöd. Som angivits ovan har emellertid miljöförbättringsbidraget endast utnyttjats i begränsad utsträckning. Enligt vad som anförs i propositionen kan detta delvis förklaras av att utrednings- och projekteringstiden för miljöförbättringsprojekt är längre än för många andra arbeten. Regeringen föreslår därför att de tidsfrister som gäller för stödet förlängs samt att ett slutdatum för preliminär bidragsansökan införs. Den utökade tidsfristen föreslås även gälla i fråga om det utökade stöd som lämnas ur den statliga fonden för fukt- och mögelskador. Utskottet har inga erinringar mot dessa förslag. tillstyrker således att en omfördelning genomförs av av de medel som beräknats till bidrag för förbättringar av inomhusmiljön samt att tidsfrister m.m. för detta stöd införs i enlighet med regeringens förslag. Med anledning av vissa förslag i propositionen och i motioner om den närmare användningen av de omfördelade medlen vill utskottet anföra följande. Enligt vad som anförs i propositionen skall projekt med uttalad miljöprofil prioriteras vid utnyttjandet av de omfördelade medlen. I partimotion 1995/96:Fi17 yrkande 7 föreslås i motsvarande del att stöd ges till ekologiskt byggande med miljövänliga byggnadsmaterial, försök med slutna avloppssystem och till energieffektivisering i bostäder inom ramen för de som föreslås omfördelas. Med hänvisning till regeringens förslag att omfördela medel till bostadsförbättringsstödet föreslås i motion 1995/96:Fi62 (s, c) att i ett tillkännagivande bör förorda att större kulturmiljöhänsyn tas vid användningen av medlen. Utskottet vill vad gäller dessa förslag erinra om att beslut om ett extra statligt stöd för förbättring av bostäder innebar att stödgivningen begränsades genom en tidsram och inte med en medelsram. Bostadsministern har vid en frågedebatt i givit uttryck för uppfattningen att de inkomna bidragsansökningarna kommer att tillgodoses. Något prioriteringsbehov föreligger vid denna uppfattning inte vad gäller bostadsförbättringsbidraget mellan ansökningar som uppfyller de föreskrivna bidragsvillkoren. Utskottet vill vidare erinra om att som en av förutsättningarna för bostadsförbättringsbidraget gäller att projekten skall vara påbörjade före . Någon möjlighet att nu införa nya bidragsvillkor för bostadsförbättringsstödet föreligger således inte. Enligt uppgifter från hade inkommit ansökningar om bostadsförbättringsbidrag till ett uppskattat belopp om . Även om det inte går att bedöma det exakta utfallet i vad avser anslagsbelastningen för denna bidragsform kan det konstateras att de omfördelade medlen från bidraget för förbättringar av inomhusmiljön till övervägande del sannolikt kommer att behöva användas för bostadsförbättringsbidraget. I mån av tillgängliga medel bör emellertid som regeringen föreslår också investeringsbidraget för nyproduktion kunna omfattas av medelsomfördelningen. Även vad gäller detta bidrag torde emellertid de praktiska möjligheterna att i efterhand införa ytterligare urvalskriterier för stödgivningen vara mycket begränsade. Sista dag för ansökan om bidrag var . Uppgifter om projektens miljöprofil m.m. finns normalt inte redovisade i de ansökningar som är föremål för länsstyrelsernas beredning. Mot den redovisade bakgrunden anser bostadsutskottet att ett beslut om omfördelning av medel för förbättring av inomhusmiljön inte bör innebära att nya kriterier för prioritering mellan olika projekt införs. Motionerna 1995/96:Fi17 (v) yrkande 7 såvitt nu är i fråga samt 1995/96:Fi62 (s, c) avstyrks således på denna grund. vill dock understryka att utskottet i sakfrågan givetvis inte har något att erinra mot motionärernas önskemål om att byggnadsprojekt skall utföras med varsamhet och med användning av miljövänliga byggnadsmaterial m.m. Utskottet har vid ett flertal tillfällen givit uttryck för motsvarande uppfattning och får sannolikt skäl att återkomma i dessa frågor vid annat tillfälle. Vad gäller förslagen i propositionen såvitt dessa behandlas i detta yttrande innebär utskottets ställningstagande sammanfattningsvis att bör godkänna vad regeringen förordat utom vad gäller förslaget att projekt med uttalad miljöprofil skall prioriteras i samband med omfördelningen av medel. I syfte att undvika oklarhet om gällande regler för de aktuella stöden bör som sin mening ge regeringen till känna vad bostadsutskottet ovan anfört om användningen av de medel som är en förutsättning för stödet. I Moderata samlingspartiets partimotion 1995/96:Fi15 yrkande 25 föreslås att hos regeringen skall begära en utredning om avdrag eller skattereduktion för reparationer och underhåll av bostäder. Motionärerna hänvisar bl.a. till att nivån på inkomstbeskattningen hindrar hushållen från att anlita hjälp för reparationer och underhåll i den egna bostaden. För att stimulera den privata tjänstesektorn som vänder sig till hushållen förordas att ett inkomstskatteavdrag införs för denna typ av åtgärder, eventuellt i kombination med sänkt eller slopad moms. har ett relativt omfattande stöd till reparation och underhåll av bostäder utgått i olika former. Som framgått ovan har exempelvis möjligheten att erhålla bidrag för bostadsförbättringsåtgärder utnyttjats i betydande omfattning . Bidraget har utgått såväl till egnahem, dvs. enskilda hushåll, som till bostadsrättsföreningar och bostadsföretag. Frågan om hur statens stöd till bl.a. underhåll och reparationer av bostäder bör utformas i fortsättningen ingår i det utredningsuppdrag som givits åt den bostadspolitiska utredningen. Utredningsarbetet skall enligt direktiven vara avslutat senast vid utgången av . Resultatet av utredningens överväganden och den fortsatta beredningen av dem bör avvaktas. Med hänvisning till det anförda avstyrker bostadsutskottet motion 1995/96:Fi15 (m) yrkande 25. I partimotion 1995/96:Fi15 (m) tas även upp frågan om nivån på fastighetsskatten för bostäder. Enligt vad som föreslås i motionens yrkande 16 bör besluta att sänka fastighetsskatten till för . Motionärerna anför även att fastighetsskatten på flerfamiljshus och småhus bör slopas. Bakgrunden till förslaget är i korthet följande. 1993/94:8, bet. BoU3) beslutade om vissa höjningar under år 1994-1996 av de s.k. garanterade räntenivåerna i det statliga systemet för räntesubventioner vid ny- och ombyggnad av bostadshus. 1994/95:25, yttr. BoU1y, bet. FiU1) beslutade att höjningarna inte skulle genomföras i vad avser . Den besparing som därmed uteblev beslutades i stället inhämtas genom en höjning av fastighetsskatten från till av taxeringsvärdet fr.o.m. . Beslutet att höja nivån på fastighetsskatten fattades således i syfte att ge utrymme för ekonomiska lättnader för vissa delar av bostadsbeståndet. Denna omfördelning inom bostadsbeståndet var nödvändig för att mildra de omfattande ekonomiska påfrestningar som drabbat framför allt de årgångar som producerades kring . Uteblivna åtgärder skulle ytterligare ha förvärrat situationen för dessa bostäder och sannolikt medfört ett ökande antal obeståndsfall. Sett ur bostadspolitisk synvinkel var således en höjd fastighetsskatt att föredra framför ett genomförande av höjningen av räntenivån. vidhåller denna uppfattning och förordar således att motion Fi15 (m) yrkande 16 avstyrks.