yttr · GJ05KU7Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Tio motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet behandlar endast de delar av propositionen som avser rättsordningen (avsnitt 5.1), samhällsinformationen (del av avsnitt 5.3.4), digitaliseringen av TV och radio (del av avsnitt 5.4.2) samt den offentliga förvaltningens IT-användning (delar av avsnitt 5.4.3). I propositionen redovisar regeringen förslag till mål för en övergripande nationell informationsteknisk strategi (IT-strategi), som avses peka ut fortsatta väg in i informations- och kunskapssamhället. Regeringen lämnar förslag till prioriterade statliga uppgifter vad avser rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning samt redovisar ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Propositionen anges vara en del i regeringens arbete med att främja tillväxt och sysselsättning. Regeringen säger sig därutöver vilja värna grundläggande samhällsmål som demokrati och rättvisa genom målsättningen att alla medborgare skall kunna dra nytta av informationsteknikens möjligheter. Propositionen innehåller inga lagförslag. Tio motioner har väckts med anledning av propositionen. Endast de motioner och motionsyrkanden som behandlas av utskottet redovisas. I motion 1995/96:T50 begär Tom () att som sin mening ger regeringen till känna att statliga verk och myndigheter stimuleras till ökad användning av telefonmöten och videokonferenser i sin verksamhet. Enligt motionären kallas ofta till centrala möten av slentrian och tradition när telefonmöte och videokonferens hade varit till fyllest. Det gäller enligt motionären att skapa rutin och erfarenhet av ett annorlunda arbetssätt som i stor omfattning kan spara resekostnader och arbetstid. I motion 1995/96:T51 begär m.fl. (m) bl.a. att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts om principerna för anpassning av lagstiftningen till de krav som den informationstekniska utvecklingen reser (yrkande 2). De frågor som här avses är bl.a. den pågående översynen av datalagstiftningen samt en översyn av förvaltningslagen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Även upphovsrätten och andra delar av civilrätten samt regler om innehållet i informationsflödet vad gäller förråande skildringar kan behöva ses över. I motionen hemställs också att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny inriktning av arbetet med den enskildes integritetsskydd (yrkande 3) och att hos regeringen begär förslag till en samlad integritetsskyddslag i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 4). Enligt motionärerna ger den tekniska utvecklingen anledning till att se över reglerna för den personliga integriteten. Ett EU-direktiv angående dataskydd kräver en omfattande anpassning av den rättsliga strukturen på området. De förestående förändringarna av datalagen och integritetsskyddet motiverar enligt motionärerna en vid diskussion om grunderna för integritetsskyddet. Den personliga integriteten bör enligt motionärerna ses som en del av en individuell rättighet i stället för som en produkt av parlamentariska beslut. Det finns enligt motionärerna goda motiv för att inrätta en samlad integritetsskyddslag, som bör göras oberoende av den tekniska utvecklingen. Forskningens behov av data bör bli föremål för en särskild analys. I motionen begärs också att beslutar om principer för offentliga handlingars tillgänglighet i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 10). Enligt motionärerna bör målet vara att regeringens och tillkommande offentliga handlingar senast vid utgången av skall kunna nås på elektronisk väg. Under en femårig försöksperiod bör Rixlexsystemet vara avgiftsfritt. I första hand skall åtkomsten av Rixlex ske via Internet. För den övriga statsförvaltningen bör målet med handlingars tillgänglighet på elektronisk väg vara uppfyllt vid utgången av . Äldre offentliga handlingar skall också de göras åtkomliga på elektronisk väg. Samtliga offentliga förvaltningar och beslutande församlingar bör vara möjliga att nå via elektronisk post senast vid utgången av . I motionen hemställs också att avslår regeringens förslag om en utbyggnad av ett digitalt marknätverk för television till förmån för digitala sändningar med utnyttjande av andra distributionskanaler i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 13). Enligt motionen bör förslaget avvisas av flera skäl, bl.a. därför att det är principiellt oacceptabelt från yttrandefrihetssynpunkt i den meningen att staten ger sig själv makten att styra över distributionsmöjligheter som i praktiken är tekniskt obegränsade. I motion 1995/96:T52 av m.fl. (kds) begärs bl.a. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en bredare lagöversyn (yrkande 2). Enligt motionärerna finns det en risk för att många kommer att utsättas för obehag och få sin integritet kränkt då en rättsordning anpassad till dagens verklighet saknas. I väntan på internationella överenskommelser bör vissa luckor i den svenska lagstiftningen tätas, t.ex. kriminalisering av innehav och spridning av barnpornografi. I motionen begärs också att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medieneutralitet i lagstiftningen (yrkande 3). Med detta avses enligt motionen att t.ex. integritetsskyddet skall gälla oavsett om det rör tryckta medier, etermedier eller datamedier. Lagar bör enligt motionen vara så medieneutrala som möjligt. Vidare begärs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om personlig integritet (yrkande 4). Enligt motionärerna måste fastslås att den personliga integriteten är absolut och att den skall skyddas effektivt. Sekretessbelagd information skall vara säker mot obehörig tillgång till information. Det behövs också säkra system för att hantera åtkomsten till sekretessbelagd information om den offentliga sektorn. I motionen hemställs också att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens roll (yrkande 5). Staten bör se till att olika statliga förvaltningar är tillgängliga elektroniskt. Vidare bör staten göra alla sina upphandlingar elektroniskt på ett sätt som gör det möjligt även för små företag att ta del av förfrågningar och lägga anbud. I motionen begärs vidare att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samhällets informationsförsörjning och en modern innebörd av offentlighetsprincipen (yrkande 11). Enligt motionärerna bör alla offentliga publikationer, såsom riksdagstryck, propositioner, författningar och statliga utredningar, göras tillgängliga i publika databaser utan kostnad efter offentliggörande. Aktuella elektroniska diarier bör också vara tillgängliga på samma sätt. Vidare föreslås att alla nya offentliga handlingar i stat, kommuner och landsting skall kunna nås elektroniskt , och alla historiska handlingar skall kunnas nås elektroniskt . Dessutom bör enligt motionärerna alla befintliga databaser göras tillgängliga på Internet. All offentlig information bör enligt motionärerna vara kostnadsfri. Kriterierna för sekretess bör modifieras och preciseras. I motionen begärs också att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om digital TV (yrkande 15). Enligt motionen är det mindre klokt att som regeringen har aviserat satsa på en föråldrad teknik som dessutom är dyr och inte garanterar en tillfredsställande bildkvalitet. I motionen begärs också att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om datoriserade parlamentariker (yrkande 16) och papperslös ärendehantering (yrkande 17). Enligt motionärerna bör den elektroniska informationen bli huvudmediet och papperskopiorna det som hanteras i andra hand, vilket innebär att en ny form bör utvecklas för dokument. I förvaltningen bör papperslös ärendehantering bli , vilket enligt motionärerna stärker offentlighetsprincipen och bidrar till ökad effektivitet. I motion 1995/96:T55 begär m.fl. (s) att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om medborgarnas tillgång till grunddatabaser med grundläggande samhällsinformation (yrkande 1). Medborgarna bör enligt motionärerna ha tillgång till grundläggande samhällsinformation i form av lagar, förordningar och föreskrifter från riksdag, regering och myndigheter samt förslag och beslut i riksdag, landsting och kommuner. Dessa uppgifter bör vara kostnadsfria. Vidare begärs i motionen att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen inom EU skall verka för att medborgarnas behov av information om EU inte begränsas av privata intressenters vilja att göra pengar på information av betydelse för demokratin i (yrkande 2). Enligt motionärerna är det oacceptabelt att svenska väljares tillgång till samhällsinformation görs beroende av EU:s eventuella ambitioner att tillåta privata intressenter att begränsa allmänhetens tillgång till information som har betydelse för demokratin. måste enligt motionärerna markera sin rätt att oavsett EU-beslut ge allmänheten bästa tänkbara möjligheter att delta i samhällsdebatten. I motion 1995/96:T56 hemställer m.fl. (v) bl.a. att hos regeringen begär en utredning i enlighet med vad som anförts i motionen om prissättning på information från myndigheter (yrkande 6). Enligt motionärerna bör utvecklingen mot en ökad prissättning från de politiska instanserna inte fortsätta. En utredning bör se över hur man kan lösgöra mer information utan kostnad över nätet. I motionen anförs vidare att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rättsligt observatorium (yrkande 8). Enligt motionärerna är förslaget om att inrätta ett rättsligt observatorium bra. Dock bör det ha en parlamentarisk förankring med ledamöter från . I motion 1995/96:T57 begär m.fl. (c) bl.a. att som sin mening bör ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om demokrati och delaktighet (yrkande 3). Enligt motionärerna gör de digitala nätverken det möjligt för människor att mycket lättare få tillgång till information snabbt och utan höga kostnader. IT kan skapa en ny, digital allemansrätt. Offentlighetsprincipen kommer att användas på ett helt annat sätt . Om informationen görs tillgänglig för alla ökas medborgarnas möjlighet till inflytande. I motionen hemställs också att kostnadsfritt tillhandahåller Rixlex (yrkande 13). Svenska myndigheter och förvaltningar bör enligt motionen använda offentlighetsprincipen för att skapa en digital allemansrätt med fri tillgång till information från EU och . I motion 1995/96:T58 begär m.fl. (fp) bl.a. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av en rättslig översyn av IT-användningen i berörda lagar (yrkande 1), däribland skyddet av den enskildes integritet (yrkande 7). Enligt motionärerna har den snabba IT-utvecklingen lett till att lagstiftningen inte har förmått följa med i detta tempo. Därför är det nödvändigt att av regeringens tre prioriterade mål sätta reformeringen av rättsreglerna som berörs av IT främst. Beträffande förslaget om ett IT-observatorium bör enligt motionärerna betonas att en fundamental uppgift för observatoriet bör vara att formulera utgångspunkterna för en lagstiftning som i en medieoberoende anda kan ersätta ett flertal av de grundläggande lagarna om yttrandefrihet, integritet, offentlighet, egendomsrätt m.m. Den svenska datalagstiftningen har enligt motionärerna länge varit i behov av en förändring, som bör inriktas på en generell integritetslagstiftning och inte att skapa en ny datalag. Det finns enligt motionärerna också ett behov av att modernisera synen på handlingsbegreppet i förvaltningslagen med hänsyn till den stigande andelen elektroniska handlingar i förvaltningen. I motionen begärs vidare att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förmedlingen av samhällsinformation vid medborgarkontor och till allmänhetens persondatorer (yrkande 4). Motionärerna förordar att kommunerna engagerar sig i en aktiv utbyggnad av medborgarkontor bl.a. för att underlätta för medborgarna att genom IT kunna utvidga sitt kunnande om samhällets organisation, om de kommunala besluten och om vilka medborgerliga rättigheter och skyldigheter som gäller. Det beslutsfattande som byggs in i IT bör omfatta demokratiska fönster genom vilka medborgarna kan ha insyn. I motionen förordas också att samhällsinformationen organiseras så att alla medborgare enkelt kan nå väsentliga delar av samhällets grunddatabaser, innefattande Rixlex, Information samt myndigheters och kommuners databaser. Det bör utredas var gränsen mellan samhällsfinansierad och avgiftsbelagd samhällsinformation skall gå. I motion 1995/96:T59 begär m.fl. (mp) bl.a. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om IT och integritetsfrågor (yrkande 6). Enligt motionärerna bör offentliga myndigheters register med personuppgifter inte kommersialiseras och endast spridas i den omfattning som offentlighetsprincipen tillåter. Regeringen bör också tillsätta en utredning om vad IT innebär för polisens spaningsmetoder och i vilken omfattning kontrollen av medborgarna ökar. Vidare hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om Europol och kommersialiseringen av personuppgifter från myndigheternas register till utlandet (yrkande 8). Ett förslag om att i det europeiska polissamarbetet registrera personer efter "ras" eller livsstil bör avvisas eftersom det är tvivelaktigt från etisk synpunkt och strider mot förbudet mot åsiktsregistrering. bör inom EU verka för att inga personuppgifter sprids eller registreras som strider mot svensk lagstiftning. Personuppgifter ur offentliga myndigheters register bör inte få säljas till något annat land. Enligt propositionen föreligger en rad rättsliga hinder för en rationell användning av IT, och det nuvarande regelverket ger inte heller i alla avseenden de klara signaler som krävs för att undvika olika typer av missbruk och oönskade följder av den nya tekniken. En generell svårighet är teknikutvecklingens snabba förlopp som medför att även tempot i rättsutvecklingen måste drivas upp. Regeringen har redan tagit initiativ till översyn av lagstiftning med anledning av utvecklingen på IT-området, t.ex. beträffande persondatalagstiftningen och regelverket för den offentliga förvaltningen. Målet för det handlingsprogram på det aktuella området som regeringen föreslår i propositionen är att de nödvändiga författningsändringarna inom prioriterade rätts-områden skall genomföras samt att finna effektiva former för en kontinuerlig rättslig uppföljning på IT-området. I propositionen föreslås att ett rättsligt observatorium med inriktning på IT-frågorna inrättas. Det skall knytas till regeringens och organiseras i nätverksform. Observatoriet skall bl.a. göra en samlad kartläggning av alla rättsliga frågor som aktualiseras av utvecklingen på IT-området. Observatoriet skall därvid följa pågående lagstiftningsarbete, fästa uppmärksamhet på akuta problem, hålla kontakt med den privata och den offentliga sektorn samt följa den rättsliga utvecklingen internationellt. Fem rättsområden prioriteras i propositionen: integritetsskydd, regelverk för elektronisk dokumenthantering i offentlig förvaltning, upphovsrätt, reglering av distansarbete och telelagen. Målet är att genomföra erforderliga författningsändringar inom dessa prioriterade områden. Bland dessa rättsområden finner utskottet anledning att behandla integritetsskyddet och reglerna för elektroniska dokument i offentlig förvaltning. Pågående eller avslutat utredningsarbete med anknytning till dessa rättsområden är (Ju 1994:05), som avlämnat sitt betänkande, Kommittén om nya medier och grundlagarna (Ju 1994:13) som skall avsluta sitt arbete vid utgången av 1996, (Ju 1995:08) vars arbete skall vara avslutat samt den kontinuerliga översynen av sekretesslagstiftningen som pågår inom . Enligt propositionen har den svenska datalagen, som härrör och en annan teknikkultur, länge varit i behov av en totalrevision. Detta tillsammans med EU:s s.k. dataskyddsdirektiv gör en allmän översyn av datalagstiftningen liksom den översyn av offentlighetslagstiftningen som ingår i uppdrag mycket angelägen. Datalagen skall enligt regeringens intentioner ersättas av en ny persondata- och integritetslagstiftning. I anslutning till detta bör enligt regeringen även en modernisering och anpassning av registerlagarna till en ny persondata- och integritetslagstiftning påbörjas. Det saknas en fungerande rättslig reglering av hanteringen av elektroniska dokument, som blir allt vanligare i såväl offentlig som privat verksamhet. Enligt det avgivna betänkandet (SOU 1996:40) från skall elektronisk post klassas som inkommen när den nått den elektroniska adressen och därmed omfattas av offentlighetsprincipen. föreslår också att begrepp som elektronisk handling, digitalt dokument, digital signatur och digital stämpel skall definieras och föras in i förvaltningslagen. Betänkandet innehåller även förslag till reglering av elektroniska förmedlingstjänster, hemsidor på Internet och elektroniska diskussionsgrupper. Enligt förslaget till lagreglering på detta område måste den som har en tjänst som förmedlare av elektroniska meddelanden informera användarna om vem som tillhandahåller tjänsten. Denna skyldighet skall enligt utredningen vara straffsanktionerad liksom skyldigheten att hindra fortsatt spridning av ett meddelande i vissa fall. Den som medvetet tillåter spridning av t.ex. barnpornografi eller rasistiska yttringar skall kunna dömas till fängelse upp till för detta. Den som förmedlar en informationstjänst skall också ha en osanktionerad plikt att hålla uppsikt över verksamheten. Enligt regeringens planer i propositionen skall det finnas en generell rättslig reglering för elektroniska dokument inklusive elektroniska signaturer inom förvaltningen. I flera motioner (T51 yrkande 2, T52 yrkande 2 och T58 yrkande 1) behandlas frågan om en bred översyn av den lagstiftning som har betydelse för IT-frågorna, omfattande t.ex. datalagstiftningen, förvaltningslagen samt tryckfrihets- och yttrandefrihetsgrundlagarna. I motion T51 yrkande 2 anförs bl.a. att lagstiftningen bör anpassas till de krav den informationstekniska utvecklingen reser. I motion T52 yrkande 2 föreslås att viss svensk lagstiftning bör ändras i väntan på att internationella överenskommelser kommer till stånd, t.ex. kriminalisering av innehav och spridning av barnpornografi. I motion T58 yrkande 1 framhålls behovet av en rättslig översyn av IT-användningen. I flera motioner (T51 yrkandena 3 och 4, T52 yrkandena 3 och 4, T58 yrkande 7, T59 yrkandena 6 och 8) behandlas olika aspekter av integritetsskyddet i samband med IT. I motion T51 yrkandena 3 och 4 hemställs att hos regeringen begär ett förslag till en samlad integritetsskyddslag som bör göras oberoende av den tekniska utvecklingen. I motion T52 yrkande 3 pläderas för att integritetslagstiftningen bör vara så medieneutral som möjligt. I motion T52 yrkande 4 betonas att den personliga integriteten bör skyddas effektivt och att det behövs säkra system för att hantera åtkomsten av sekretessbelagd information inom den offentliga sektorn. Behovet av en översyn av integritetslagstiftningen framhålls också i motion T58 yrkande 7. Enligt motion T59 yrkande 6 bör uppgifter ur myndigheternas personregister spridas endast i begränsad omfattning och i enlighet med sekretesslagstiftningen och inte på kommersiell grund, vare sig inom eller utanför landet. Vidare bör enligt motionen regeringen tillsätta en utredning om vad IT innebär för polisens spaningsmetoder och i vilken omfattning kontrollen av medborgarna ökar. Enligt yrkande 8 i samma motion bör ett förslag om att i det europeiska polissamarbetet registrera personer efter "ras" och livsstil avvisas, eftersom det är etiskt tvivelaktigt och strider mot förbudet att registrera åsikter. Enligt motionen bör inom ramen för EU verka för att inga per----son----uppgifter sprids eller registreras som strider mot svensk lagstiftning. I motion T56 yrkande 8 kommenteras förslaget om inrättande av ett rättsligt observatorium. Enligt motionen bör observatoriet ha en parlamentarisk förankring. Utskottet har behandlat frågor om rättsordningen avseende elektroniska dokument m.m. (1994/95:KU41) och därvid bl.a. framhållit vikten av att de redovisade problemen uppmärksammas och löses , vilket enligt utskottets mening borde kunna ske inom ramen för det pågående utvecklings- och utredningsarbetet. Utskottet förutsatte att regeringen därvidlag spelade en aktiv och pådrivande roll och att den bl.a. avdelade nödvändiga resurser till för frågornas fortsatta beredning. Utskottet ställer sig bakom propositionens förslag till handlingsprogram för rättsordningen vad avser inrättande av ett rättsligt observatorium och de prioriterade rättsområdena inklusive tidsplanen för detta arbete. Som framgått i det föregående pågår ett omfattande utredningsarbete i med inriktning på att ta fram underlag för en rationell användning av IT. Bland rättsområden som enligt propositionen är prioriterade återfinns integritetsskydd och regler för elektronisk dokumenthantering, områden som enligt utskottets mening är särskilt angelägna. Vad gäller integritetsskyddet framgår det av propositionen att datalagen enligt regeringens intentioner skall ersättas av en ny persondata- och integritetslagstiftning, till vilken registerlagarna skall anpassas och moderniseras. Till detta vill utskottet, med hänvisning till vad som anförs i motion T51 yrkandena 3 och 4 samt motion T52 yrkandena 3 och 4, anföra att integritetsskyddet i det pågående översynsarbetet bör utformas mot bakgrund av en mer konsekvent princip, av vilken tydligt framgår att den enskilde förfogar över bl.a. uppgifter om sig själv och sin person. Likaså bör integritetsskyddet ges en generell och teknikoberoende utformning. Beträffande motion T59 yrkande 8, i vilken motionärerna riktar kritik mot ett förslag om att inom ramen för det europeiska polissamarbetet registrera personer efter bl.a. "ras" eller livsstil, vill utskottet meddela sin avsikt att följa frågans fortsatta hantering inom EU. Med detta torde önskemålen i de motioner som yrkar på en bred översyn av lagstiftning med betydelse för IT-frågorna (motionerna T51 yrkande 2 och T58 yrkande 1) och de som särskilt yrkar på en översyn av integritetslagstiftningen med anknytning till IT (motionerna T51 yrkandena 3 och 4, T52 yrkandena 3 och 4, T58 yrkande 7 och T59 yrkande 6 delvis och 8) vara tillgodosedda varför de bör avstyrkas. Vad gäller motion T52 yrkande 2 enligt vilken svensk lagstiftning, i avvaktan på internationella överenskommelser, bör ändras, t.ex. kriminalisering av innehav och spridning av barnpornografi, hänvisar utskottet till dels vilande förslag till grundlagsändring m.m. (bet. 1993/94:KU28), dels den pågående (Ju 1994:14, dir. 1994:117) som avses avslutas . Även delar av betänkande (SOU 1996:40) vad gäller t.ex. ansvarsförhållanden beträffande handhavande av s.k. elektroniska anslagstavlor har anknytning till dessa frågor. Motionen bör mot denna bakgrund avstyrkas. Beträffande motion T59 yrkande 6 (delvis), enligt vilken regeringen bör tillsätta en utredning om IT:s konsekvenser för polisens spaningsmetoder etc., anser utskottet att frågan bör väckas i annat sammanhang, varför motionen i denna del bör avstyrkas. I motion T56 yrkande 8 föreslås att det i propositionen föreslagna rättsliga observatoriet ges en parlamentarisk förankring. Av propositionen framgår att regeringen har för avsikt att knyta observatoriet till . Enligt utskottets mening bör regeringens hela IT-verksamhet inklusive det rättsliga observatoriet, i enlighet med motionens intentioner ges en parlamentarisk anknytning i någon form.