yttr · GJ05JOU3Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett övriga utskott, däribland jordbruksutskottet, tillfälle att avge yttrande över proposition 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling, jämte motioner. yttrande avser i huvudsak propositionens avsnitt 4.8 om miljöpolitiken jämte motionerna Fi15 yrkandena 34 och 35, Fi16 yrkande 31, Fi17 yrkandena 8 och 10, Fi18 yrkande 32 och Fi41 yrkandena 2(4. I propositionen redovisar regeringen en dagordning för sitt arbete för att främja tillväxt och sysselsättning. Politiken inriktas på tre områden: att bibehålla en stark makroekonomisk grund för tillväxten, att ge goda förutsättningar för näringslivet samt att ge individerna möjligheter att stärka sina kunskaper och sin kompetens. I ett inledande avsnitt om politikens inriktning anförs bl.a. att en långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt är av grundläggande betydelse för samhällets fortsatta utveckling (s. 4). Regeringens politik vilar på övertygelsen att ekonomisk tillväxt, rättvisa, jämlikhet och god miljö inte bara går att förena, utan också är beroende av varandra. Tillväxtpolitiken kommer att utformas så att den står i samklang med de övergripande sociala och miljömässiga målen. Regeringen avvisar således synsättet att en väl utvecklad välfärd, aktiva jämlikhetssträvanden och ambitiösa miljökrav skulle utgöra hinder för en ekonomisk tillväxt. En tillväxt som leder till miljöskador är inte uthållig. Miljöfrågor och miljöpolitik berörs dels i inledningsavsnittet, dels i ett särskilt avsnitt 4.8 om miljöpolitiken. Under rubriken till riksdagsbeslut (s. 161) föreslår regeringen bl.a. att antar de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar. I avsnitt 4.8 (s. 102 f.) redovisar regeringen utförligt sina överväganden om miljöpolitiken och sambanden mellan ekonomisk tillväxt och miljövård. Ett centralt mål för tillväxtpolitiken är en varaktigt hög och ekologiskt långsiktigt hållbar tillväxt. Miljöpolitikens mål är att skydda människors hälsa, att bevara den biologiska mångfalden, att främja en långsiktig hushållning med naturresurserna samt att värna natur- och kulturlandskapet. Många miljöproblem kan endast lösas genom en teknisk och ekonomisk utveckling med mer resurssnål teknik samt ökad återvinning och återanvändning. Andra miljöproblem förutsätter att tillväxten anpassas så att ökad förslitning eller utarmning av naturen motverkas. Vidare finns i detta avsnitt redogörelser angående producentansvaret, miljöskulden, ekonomiska styrmedel, handel och svensk miljöpolitik inom EU. Förutsättningarna för ökad miljörelatering av det svenska skattesystemet utreds av och . Regeringen anser att koldioxidskatten för industrin bör höjas till hälften av den nivå som gäller allmänt. Önskemålet om att dämpa utsläppen är centralt i detta sammanhang. Som har visat i en rapport har koldioxidutsläppen ökat , och gjorda prognoser tyder på svårigheter att uppfylla målet att stabilisera koldioxidutsläppen . Beträffande transportsystemet och trafiken anför regeringen att arbetet med att miljöanpassa transportsystemet bör intensifieras. Ytterligare åtgärder krävs som begränsar utsläppen från trafiken. Det pågår ett omfattande arbete med denna inriktning, särskilt inom ramen för den tillsatta och inom det s.k. MaTs-arbetet. En översyn av vägtrafikens samlade beskattning aviseras. Arbetet med att begränsa industriutsläppen måste fortsätta och anpassas till ny kunskap om miljöeffekterna och ny teknik. En försenad miljöprövning kan få negativa effekter för utrikeshandel och sysselsättning. Regeringen föreslår därför i proposition 1995/96:107 att tillförs ytterligare resurser. Vidare föreslås att ett engångsbelopp om anvisas för att underlätta för små och medelstora företag att ansluta sig till EMAS - EU:s system för miljöstyrning och miljörevision. (Propositionen behandlas i jordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU15.) Regeringen hänvisar även till det arbete som pågår i med syfte att bl.a. se över hur tillståndsgivningen i ökad utsträckning kan behandla de industriella anläggningarnas avfallsströmmar och kemikalieanvändning. Förslag till ny miljöbalk skall lämnas . Vidare redovisas arbetet inom kemikalieområdet, avfallspolitiken och insamlingen av miljöfarliga batterier. I fråga om offentlig upphandling meddelas att en särskild utredare tillkallats för att kartlägga vilka varu- och tjänsteområden i offentlig upphandling som har väsentlig betydelse för miljön (dir. 1995:114). En ny delegation för miljöteknik med uppdrag att bidra till introduktion av ny teknik kommer att inrättas, knuten till . En ekologiskt hållbar tillväxt ställer särskilda krav på de areella näringarna. beslut om en halvering av utsläppen av näringsämnen har ännu inte uppnåtts. kommer att föreslå ytterligare åtgärder . Den senaste högkonjunkturen i skogsindustrin har skapat förutsättningar för investeringar i miljövänliga produktionsmetoder, t.ex. nya blekningsprocesser och slutna tillverkningssystem. Den svenska skogspolitiken innebär att skogsbruket skall bedrivas på ett sådant sätt att den biologiska mångfalden bevaras. pågår en diskussion om en s.k. miljöcertifiering av skogsprodukter. Omställningen av samhället till en hållbar utveckling kommer att involvera omfattande resurser i form av kapital, kunskaper och arbetskraft, och kan stimulera den ekonomiska utvecklingen. Regeringen har avsatt betydande belopp för arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom miljösektorn. Regeringen och delegationen för ekologisk omställning fördelar som tidigare anslagits, och erfarenheterna från detta arbete kommer att ligga till grund för eventuella framtida initiativ på området. I partimotion Fi15 anförs sammanfattningsvis att miljöpolitiken måste bygga på flexibilitet och förnyelse i syfte att skapa förutsättningar för nya resurseffektiva verksamheter som kan ersätta gamla resursslukande. Arbetet mot klimatförändringar bör utgå från att införa ekonomiska styrmedel i hela i stället för ensidiga skattehöjningar mot produktion i . Regeringen bör uppmanas att avstå från att fördubbla koldioxidskatten för industrin i och i stället söka andra, effektivare vägar att begränsa koldioxidutsläppen (yrkandena 34 och 35). Enligt partimotion Fi16 bör göra ett tillkännagivande angående miljöpolitiken som konkurrensmedel (yrkande 31). En ambitiös miljöpolitik skall vara en integrerad del av en politik för uthållig tillväxt. Tillgång till oförstörd natur är en konkurrensfaktor både vid investeringsbeslut och för turismen. Miljöteknik är redan och kan bli en ännu större svensk exportvara. I motion Fi41 (fp) stödjer motionärerna tanken på höjd koldioxidskatt men föreslår sänkta skatter på arbete. Vidare anförs (yrkande 2) att miljöskyddslagen bör ändras så att miljöskyddsavgift tas ut vid alla överträdelser av givna villkor. Enligt yrkande 3 bör kommunernas möjlighet att monopolisera hanteringen av industriavfall avskaffas. Då skulle det skapas möjligheter för nya företag att starta verksamhet inom återvinningssektorn utan att dessa riskerar att få basen för sin verksamhet kommunaliserad när de skapar fungerande system för återvinning m.m. På måste hela renhållningslagen ses över för att den utvecklingskraft som ryms i kretsloppssamhället skall tas till vara. Producentansvaret måste också ses över (yrkande 4). I kds-motionen Fi18 yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande angående miljökvalitetssäkring inom den samlade produktionsapparaten. I detta ligger också återvinningsindustrin. Regeringen bör på dessa områden återkomma med förslag som gagnar en miljöriktig och uthållig tillväxt. I motion Fi17 från anförs bl.a. att är miljöanpassad produktion och konsumtion det enda möjliga systemet för svenskt näringsliv och därmed välfärden. En av förutsättningarna för att klara utvecklingen är högutbildad arbetskraft som är väl införstådd och medveten om kretsloppssamhällets villkor. Tillväxt är önskvärd om den sker inom ramen för kretsloppssamhället. Samhällets åtgärder måste bedömas utifrån ett helhetsperspektiv som grundas på kretsloppstänkande. Miljöansvaret måste genomsyra alla beslut. I motionen föreslås vidare att avsätter ytterligare till ekologisk omställning under innevarande budgetår (yrkandena 8 och 10). Utskottet konstaterar att propositionen i avsnitt 4.8 innehåller en utförlig redovisning av regeringens syn på miljöpolitiken och sambanden mellan ekonomisk tillväxt respektive en långsiktigt och ekologiskt hållbar utveckling. Denna del av propositionen är till stor del utformad som en redogörelse för tidigare ställningstaganden samt pågående och planerad verksamhet inom miljöområdet men innehåller också uttalanden om vilken inriktning av miljöpolitiken som förordas från regeringens sida. Enligt utskottets mening är det värdefullt att miljöpolitiken får en framträdande plats i överväganden om ekonomisk politik och tillväxtpolitik. Som framhålls i propositionen måste tillväxten ske utan ökad förslitning av natur och miljö och så att resursbasen för framtida generationer inte äventyras. Det kan konstateras att de motioner som behandlas i det följande inte innehåller några synpunkter som står i strid med denna mer allmänt formulerade målsättning. Utskottet kan således i allt väsentligt ansluta sig till regeringens överväganden om miljöpolitiken. Det kan tilläggas att utskottet under innevarande behandlat res-pektive kommer att behandla ett antal konkreta frågor inom miljövårdsområdet, däribland vissa naturvårdsfrågor (JoU1), miljölagstiftningen (JoU2), miljöklasser för fordon (JoU6), avveckling av PVC-plast (JoU8), vatten- och luftvård (JoU9), kemikaliekontroll (JoU10) och avfallshantering (JoU13). Vidare har regeringen till aviserat en skrivelse med miljöredovisning. Den proposition om ökade resurser till m.m. som nämns i tillväxtpropositionen behandlas i utskottets betänkande JoU15. Motionerna från Moderata samlingspartiet, , och innehåller yrkanden om miljöpolitiken som utskottet i stor utsträckning kan instämma i. Utskottet delar t.ex. bedömningen i motion Fi15 (m) att miljöpolitiken måste bygga på flexibilitet och förnyelse i syfte att skapa förutsättningar för nya resurseffektiva verksamheter. Inom Europasamarbetet bör även i fortsättningen på ett samlat sätt driva frågorna om energirelaterade skatter och verka för att EU driver på klimatarbetet i andra mellanstatliga organ. Utskottet har heller inget att invända mot synpunkterna i motion Fi16 (fp) att miljöpolitiken kan och bör bli en positiv konkurrens- och tillväxtfaktor. Som också framgår av propositionen har allmänhetens miljömedvetande ökat kraftigt, och likaså efterfrågan på miljöanpassade varor och tjänster. Enligt utskottets mening torde syftet med motionerna Fi15 yrkande 34 och Fi16 yrkande 31 kunna tillgodoses utan något särskilt uttalande från sida. Utskottet gör i huvudsak samma bedömning beträffande motion Fi17 (v) yrkande 8. Som anförs i motionen bör samhällets åtgärder bedömas utifrån ett helhetsperspektiv som grundas på kretsloppstänkandet. Utskottet erinrar om att det i olika utredningar och i andra sammanhang pågår en verksamhet som syftar till att fullfölja och ytterligare konkretisera beslut om en kretsloppsanpassad samhällsutveckling och om uppföljningen av om miljö och utveckling. Det finns således ingen motsättning mellan motionen och den inriktning av miljöpolitiken som regeringen och förordat. I anslutning till denna motion och till motion Fi18 (kds) yrkande 32 om miljökvalitet inom den samlade produktionsapparaten vill utskottet vidare erinra om att Kretsloppsdelegationen har till uppgift att föreslå en strategi för en kretsloppsanpassad varuproduktion m.m. För att ett kretslopp skall kunna uppnås inom varuområdet är det nödvändigt att producenternas miljöarbete genomsyras av en helhetssyn på varor och deras livscykel (dir. 1995:23). Utskottet avstyrker däremot, främst av statsfinansiella skäl, yrkande 10 i motion Fi17 att ytterligare skall anvisas under detta budgetår för ekologisk omställning. När det gäller koldioxidskatten delar utskottet regeringens åsikt att denna skatt är ett viktigt miljörelaterat inslag i skattesystemet. Som har visat i en rapport har koldioxidutsläppen ökat . Gjorda prognoser tyder på svårigheter att uppfylla den av beslutade målsättningen att stabilisera koldioxidutsläppen . Från de synpunkter utskottet har att företräda finns ingen anledning att erinra mot regeringens bedömning angående behovet av en höjd koldioxidskatt. Därmed avstyrker utskottet motion Fi15 yrkande 35. Motion Fi41 innehåller några mer preciserade yrkanden angående miljö- och renhållningslagstiftningen m.m. Utskottet erinrar om att miljöskyddslagens (1969:387) bestämmelser om miljöskyddsavgift är begränsade så till vida att avgift kan ifrågakomma endast om en överträdelse har medfört ekonomiska fördelar och överträdelsen inte är ringa. Dessa bestämmelser ingår som en väsentlig del i uppdrag, vilket redovisas närmare i utskottets betänkanden /95:JoU16 och 1995/96:JoU2. I konsekvens med tidigare, enhälliga ställningstaganden anser utskottet inte att nu bör föreslå några ändringar i miljölagstiftningen, eftersom en proposition om en samlad miljöbalk kommer att föreläggas senare . I renhållningslagen (1979:596) och renhållningsförordningen (1990: 984) finns bestämmelser som ger kommunen möjlighet att föreskriva att annat avfall än hushållsavfall skall forslas bort och slutligt omhändertas genom kommunens försorg. Också renhållningslagstiftningen omfattas av uppdrag. Utredningen har bildat en särskild arbetsgrupp för avfalls- och kretsloppsfrågor där man studerar de problem som motionärerna påtalat. Vidare har utredningen gett Statskontoret i uppdrag att undersöka hur frågor rörande industriavfall hanteras i kommunerna. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi41 yrkandena 2(4.