yttr · GJ05KU10Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda samtliga övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. jämte motioner i de delar som berör resp. utskotts beredningsområde. Den nu aktuella propositionen har framlagts i enlighet med tilläggsbestämmelsen 3.2.1 tredje stycket till RO, som trätt i kraft . I bestämmelsen stadgas: Om regeringen anser att proposition med förslag till riktlinjer för den framtida ekonomiska politiken och anslag för löpande budgetår (ekonomisk vårproposition) bör behandlas under pågående skall propositionen, om hinder inte möter, avlämnas . behandlar i yttrandet följande frågor: 1) Propositionens förslag om utformningen av ett utgiftstak för staten och den offentliga sektorn jämte motion. 2) Propositionens förslag till preliminär beräkning av utgiftsområde 1: jämte motioner. 3) Propositionens uttalanden om kommande förslag på det kommunala området jämte motioner. Utformningen av ett tak för de offentliga utgifterna och ett statligt utgiftstak Regeringen föreslår i propositionen (yrkande 3) att godkänner regeringens förslag till utformning av utgiftstak för staten och den offentliga sektorn. beslöt på regeringens förslag att införa ett tak för de offentliga utgifterna. Enligt riksdagsbeslutet skall taket vara nominellt, flerårigt och omfatta hela den offentliga sektorn. Takets nominella karaktär innebär att beslut fattas om belopp i kronor vid ett visst tillfälle på basis av tillgänglig information. Regeringen anser att utgiftstaket skall vara treårigt. Det innebär att regeringen nu förelägger förslag . Taket omfattar hela den offentliga sektorn med undantag för räntorna på statsskulden. Konstruktionen av utgiftstaket lämnades i någon mån öppen i beslutet . Såväl (1994/95:KU6y) som finansutskottet utgick i sina yttranden från att förslaget vad avser den kommunala sektorn blir förenligt med grundlagens bestämmelser om den kommunala självstyrelsen. Innebörden av denna självstyrelse är bl.a. att statsmakterna inte utövar ett direkt inflytande över kommunsektorns inkomster och utgifter. Däremot sker en påverkan via de allmänna ekonomiska förutsättningarna och lagre--glering av den kommunala verksamheten. Regeringen anser att ett nominellt utgiftstak för den kommunala sektorn inte är en adekvat lösning. I stället bör godkänna en beräkning av de kommunala utgifterna i enlighet med de ekonomiska och regelmässiga förutsättningarna som föreligger. Därmed bör även riksdagsbeslutet avseende utgifter inom hela den offentliga sektorn relateras till en beräkning. Utgiftstaket för den statliga sektorn omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusive utgifterna för räntor på statsskulden men inklusive utgifter för de socialförsäkringar som redovisas vid sidan av statsbudgeten. föreläggs nu ett förslag till beslut om ett statligt utgiftstak omfattande dessa båda block . Därjämte redovisas en fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområden som riktlinje för den fortsatta budgetberedningen. I motion Fi80 av m.fl. (v) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens förslag till utformning av utgiftstak för staten och den offentliga sektorn (yrkande 4). Av motionen framgår att avvisar förslagen till utgiftstak. En sådan konstruktion förhindrar en sysselsättningsbefrämjande ekonomisk politik. Ett avvisande av utgiftstaket innebär enligt motionen inte att partiet överger ståndpunkten att en fortsatt budgetsanering är nödvändig för att stärka svensk ekonomi, minska arbetslösheten och säkra välfärden. betänkande (SOU 1996:14) innehåller ett förslag till lag om statsbudgeten. Ett avsnitt av lagsförslaget har rubriken utveckling och innehåller fem paragrafer. Den huvudsakliga innebörden av dessa bestämmelser är följande. Om regeringen avser att använda tak för statens utgifter skall regeringen lämna förslag till beslut om utgiftstak i den ekonomiska vårpropositionen. Om beslutat att hänföra statsutgifter till utgiftsområden skall regeringen i den ekonomiska vårpropositionen presentera riktlinjer för utgifternas fördelning på utgiftsområden. Förslag om tak för statens utgifter eller riktlinjer för utgiftsramar kan avse än ett budgetår. Om har beslutat om ett tak för statens utgifter, eller om har använt utgiftsramar vid beslut om statsbudgeten, skall regeringen, om den anser att det finns risk att utgiftstaket eller utgiftsramar kommer att överskridas, vidta sådana åtgärder för att undvika detta som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. I 41 § förslaget till lag om statsbudgeten slås fast att sådana riktlinjer för den ekonomiska politiken som nämns i tilläggsbestämmelsen 3.2.1 tredje stycket RO (se ovan Inledning) kan avse tak för statens utgifter eller utgiftsramar för olika utgiftsområden. Regeringen har fattat beslut om en remiss till Lagrådet med förslag till lag om statsbudgeten. En proposition i frågan är aviserad till . Enligt beslut skall ett tak för de offentliga utgifterna införas. Taket skall vara nominellt, flerårigt och omfatta hela den offentliga sektorn. I den ekonomiska vårpropositionen föreslås för det statliga området att fastställer ett utgiftstak på ett visst belopp , medan det på det kommunala området föreslås att - utan angivande av belopp - godkänner beräkningen av utgifterna. Enligt utskottet är besluten i båda fallen att uppfatta som riktlinjebeslut (jfr RO 3.2.1 tredje stycket). Sådana beslut är inte rättsligt bindande. Men det är uppenbart att ett riktlinjebeslut som innebär att fastställer ett visst belopp har en helt annan precision och borde få andra konsekvenser än ett beslut att godkänna beräkningen av vissa utgifter. Regeringen utvecklar inte själv några synpunkter på denna fråga i detta sammanhang. Däremot har regeringen beslutat om en lagrådsremiss som gäller en lag om statsbudgeten. Detta lagförslag innehåller bestämmelser om den rättsliga innebörden av ett statligt utgiftstak. Det hade enligt utskottets mening varit lämpligt att detta lagförslag förelagts i vårpropositionen. Det är enligt utskottets mening inte tillfredsställande att den rättsliga innebörden av ett statligt utgiftstak inte klarläggs i propositionen. Det kan inte heller vara meningsfullt att utskottet nu fördjupar sig i denna fråga, när en proposition är nära förestående. Utskottet anser därför att innan detta klarläggande görs i samband med behandlingen av förslaget till budgetlag, inte bör fatta beslut i enlighet med hemställan i propositionen. bör dock vara oförhindrad att, om den så önskar, besluta att godkänna en beräkning av de statliga utgifterna som en riktlinje för det fortsatta budgetarbetet. Det är inte uppgift att uttala sig om behovet av ett statligt utgiftstak från ekonomiska utgångspunkter. Utskottet avstår därför från att yttra sig över motionen. Beräkning av utgiftsområde 1: Enligt tilläggsbestämmelse 5.12.1 till RO, som trädde i kraft , skall statsutgifterna hänföras till 27 uppräknade utgiftsområden. Ett av dessa områden är . I ett nytt andra stycke till tilläggsbestämmelsen 4.6.1 anges att ärenden om anslag inom utgiftsområde 1: tillhör beredning. Denna ändring av tilläggsbestämmelsen träder i kraft först . I utgiftsområde 1 ingår enligt bilaga till beslut om indelning av budgeten i utgiftsområden (1995/96:KU21) utgifter till följande institutioner och verksamheter: Statschefen, , regeringen, , Justitiekanslern, till dagspressen, Stöd till radio- och kassettidningar, , , och TV, Radio- och , Allmänna val, Stöd till politiska partier. I propositionen föreslås (yrkande 5) att godkänner den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden. För utgiftsområde 1 beräknar regeringen ramen för till , för till och för till . Enligt regeringen kommer beslutade besparingar på förvaltningsanslagen att fullföljas. För finns planerade utgiftsökningar med ca 50, 70 resp. . Dessa belopp har beaktats i de ramar som regeringen har beräknat för utgiftsområdet. I motion Fi78 av m.fl. (m) hemställs att beslutar godkänna den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen. För utgiftsområde 1 har i motionen beräknats för 1997-1999 3 131, 3 036 resp. 2 953 miljoner. Beloppen underskrider således de av regeringen beräknade med 545, 866 resp. . I motiveringen framhålls att det är befogat såväl av statsfinansiella skäl som av integritetsskäl att minska det statliga ekonomiska stödet till politiska partier och till dagspressen. Motionärerna avser därför att återkomma med förslag om att partistödet minskas till en tredjedel av nu utgående belopp för att därefter bli föremål för reformering och att presstödet avskaffas i två etapper . bör, som föreslås i annat sammanhang, reklamskatten slopas och tidningsmomsen höjas till . I motion Fi82 av m.fl. (kds) föreslås att godkänner den preliminära beräkningen för de utgiftsområden som angivits i motionen. Motionärerna anser att press-, parti- och andra organisationsstöd bör kunna minska med . Utgiftsramen på detta område bör alltså vara lägre än regeringens förslag under samtliga de tre åren. Regeringen har i propositionen begärt att godkänner regeringens preliminära beräkning för budgetåren 1997-1999 för samtliga utgiftsområden, bl.a. utgiftsområde 1: . I motioner har framlagts förslag till alternativa beräkningar. Då några slutliga förslag ej föreligger avstår utskottet från att nu ta ställning. Kommande förslag på det kommunala området I propositionen aviseras två förslag på det kommunala området som är intressanta ur självstyrelsesynpunkt men inga formella förslag läggs . Det ena förslaget innebär att om en kommun eller ett landsting fastställer en högre skattesats för åren 1997 eller 1998 än som gällde för , bör det generella statsbidraget till kommunen resp. minskas med ett belopp som motsvarar hälften av de ökade skatteinkomster som följer av skattehöjningen. Undantag från statsbidragsminskningen bör medges för de kommuner vilkas skattekraft för översteg garantinivån i det statliga utjämningsbidraget. Undantag bör medges även för sådana fall då ändringen av skattesatsen görs till följd av att uppgifter fördelas om mellan kommuner och landsting. Mot bakgrund av vad som förekommit i tidigare lagstiftningsärenden avseende tillfälliga begränsningar av kommuners m.fl. rätt att ta ut skatt anser regeringen att den beskrivna åtgärden är förenlig med regeringsformens regler om den kommunala självstyrelsen och beskattningsrätten. Regeringen anser likväl att förslaget till lag om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting , innan det föreläggs för beslut, bör prövas av Lagrådet. Av denna anledning läggs inte nu fram något lagförslag. Det kommande förslaget avses inte omfatta församlingar och kyrkliga samfälligheter. Regeringen har beslutat om remiss till Lagrådet av förslag till lag om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting . I sitt yttrande av framhåller Lagrådet bl.a. att med beaktande av de ställningstaganden som tidigare gjorts får det nu framlagda lagförslaget godtas från konstitutionella synpunkter. Det är enligt Lagrådet emellertid angeläget att innebörden av den kommunala självstyrelsen och beskattningsrätten och dess förhållande till grundlagsbestämmelserna blir föremål för en grundlig analys. En sådan analys utförs av en särskild parlamentarisk kommitté. Proposition till har aviserats till . Enligt uppgift i propositionen kommer förslaget att läggas fram "under förutsättning av Lagrådets tillstyrkande" (s. 182). Det andra förslaget innebär att det i kommunallagen införs ett krav på att de kommunala budgetarna skall upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna (balanskrav). Överstiger kostnaderna intäkterna för räkenskapsåret bör detta regleras då underskottet uppkom. Den ekonomiska belastningen till följd av de kommunala avtals-pensionerna bör omfattas av balanskravet. Därvid bör beaktas dels kostnaderna för sådana förmåner som intjänas efter en bestämd tidpunkt, dels utbetalningar för förmåner som har intjänats . Balanskravet bör införas fr.o.m. 1999 för kommunerna och för landstingen. I motion Fi78 (m) hemställs att hos regeringen begär förslag om ett grundlagsenligt statsbidragssystem för kommunerna från i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 10) och att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på budgetbalans i kommuner och landsting (yrkande 11). Motionärerna anför att ett grundlagsenligt statsbidragssystem måste införas. Den omläggning av bidragssystemet till kommunsektorn som beslutades av höstriksdagen 1995 skedde i strid med den svenska grundlagens bestämmelser. Vidare framhålls att det är angeläget med en ekonomi i balans. Regeringen aviserar ett kommande förslag om ett balanskrav för kommuner och landsting. har sagts att detta skulle föreskrivas . Det finns enligt motionärerna ingen anledning att skjuta på ikraftträdandet till 1999 resp. 2000. I motion Fi80 av m.fl. (v) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunerna (yrkande 8). Enligt motionen är förslagen till utgiftstak i den ekonomiska vårpropositionen helt oacceptabla. De står i strid med principerna för den kommunala självstyrelsen och leder till en samhällsekonomiskt omotiverad försämring av välfärdens kärnverksamheter. Staten kommer i praktiken att detaljreglera enskilda kommuners ekonomiska handlingsutrymme. Kommuner som höjer skatten kommer att bestraffas med nedskurna statsbidrag. kommer också ett balanskrav att regleras i lag, något som också försvårar en mer flexibel och långsiktig inriktning på den kommunala verksamheten. I motion Fi81 av m.fl. (mp) föreslås att avslår regeringens förslag att minska statsbidrag till kommuner som höjer sin kommunalskatt. Förslaget innebär enligt motionen i praktiken ett allvarligt ingrepp i kommunernas självbestämmande. Sådana ingrepp bör bara ses som en yttersta nödfallsåtgärd om det föreligger reella hot för att kommunerna genom okontrollerade skattehöjningar riskerar att allvarligt skada den totala samhällsekonomin. Regeringen har i propositionen informerat om vissa kommande förslag på det kommunalekonomiska området. Bland dessa finns två som berör den kommunala självstyrelsen. I några motioner riktas invändningar mot dessa förslag. Utskottet finner för sin del inte anledning att ta ställning till dessa förslag innan ett utformat lagförslag föreligger. Kravet i motion Fi78 (m) bygger på den felaktiga förutsättningen att nuvarande statsbidragssystem skulle vara grundlagsstridigt. Frågan prövades grundligt i samband med införandet av det nya systemet . Förslaget hade utformats med ledning av yttrande över ett tidigare förslag (1994/95:KU6y). Lagrådet fann vid sin granskning av det nya förslaget att det väl anslöt till tidigare lagstiftning om skatteutjämning och att förslaget kunde sägas ge uttryck för en konstitutionell praxis som utvecklats till utfyllnad av grundlagsregleringen. I finansutskottets av godkända betänkande framhölls att allt tvivel om utjämningssystemets grundlagsenlighet hade kunnat skingras. Från konstitutionella utgångspunkter behövs således ingen omprövning av det nuvarande statsbidragssystemet.