yttr · GJ05JUU7Y · 1996-01-01 00:00:00 — har i en skrivelse hemställt om yttrande från övriga utskott samt angående EU-frågornas behandling i . Skrivelsen föranleder följande yttrande från justitieutskottet. I propositionen om medlemskap i unionen anfördes att borde tillförsäkras ett inflytande på förhand över de frågor som skall behandlas i Europeiska unionens råd (eller ministerrådet). Detta borde, anförde regeringen, åstadkommas genom att gavs möjlighet att påverka de ståndpunkter som skall inta inför förhandlingar och beslutsfattande inom EU. Även i övrigt borde få insyn i och inflytande över beslutsprocessen i EU (prop. 1994/95:19). I sitt av godkända betänkande 1994/95:KU22 (rskr. 65 och 66) behandlade således dels regeringens förslag till bestämmelse om samverkan mellan och regeringen i frågor som rör EU (prop. 1994/95:19), dels förslag från talmanskonferensen om inrättande av en (1994/95:TK1) och dels motioner som väckts med anledning av förslagen. I betänkandet föreslog att skulle tillsätta en med regeringen i frågor som gäller Europeiska unionen. biföll förslag, och regeringen skall således underrätta om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla. Om nämnden bestämmer det, skall regeringen rådgöra med nämnden även i andra frågor. I betänkandet betonade att verksamhet inte påverkar regeringens i regeringsformen fastställda skyldigheter gentemot utrikesnämnden och att det inte heller innebär någon förändring av utskottens ställning och uppgifter enligt riksdagsordningen. Bestämmelserna om samråd mellan regeringen och i de aktuella frågorna och om inrättande av en infördes i riksdagsordningen (RO). Enligt 3 kap. 6 § RO skall regeringen således fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU samt till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i EU. Reglerna om regeringens samrådsskyldighet med och formerna härför finns intagna i 8 kap. RO. I 4 kap. 10 § RO fastslås skyldigheten för regeringen att på begäran informera utskotten i fråga om arbetet inom EU på respektive utskotts ämnesområde. I samma bestämmelse fastslås myndighets allmänna uppgiftsskyldighet gentemot utskotten. När det gäller kompetens i förhållande till bl.a. utskotten poängterade att område avser samrådsfrågorna och att någon förändring av utskottens ställning, uppgifter och befogenheter inte föranleds av inrättandet av . I flera motioner begärdes att samrådet mellan regeringen och skulle ske via respektive fackutskott. uttalade att det inte var lämpligt att fördela samrådet på olika utskott med tanke på den betydelse som borde fästas vid ett sammanhållet förfarande där samrådsorganet har överblick över den samlade EU-politiken. I frågan om hur utskottens kunskaper och synpunkter skulle komma till godo vid samrådet anförde att det är nödvändigt att utskottens kunskaper och synpunkter tas till vara i samrådsförfarandet. Det är, anförde utskottet, en fråga om en ömsesidig process mellan utskotten och nämnden. Enligt borde utskotten givetvis kunna överlämna formella yttranden till både på nämndens begäran och på eget initiativ, men andra vägar kunde ofta vara nog så ändamålsenliga, anfördes det. I fråga om yttranden från utskottet till råder, anfördes det, den svårigheten att det inte finns något ärende eller direkt förslag att knyta yttrandet till. Det viktiga är, anförde , att utskottens ledamöter och tjänstemän håller sig väl informerade i fråga om vad som händer på deras område inom EU och att ledamöter och tjänstemän också ser det som viktigt att påminna om väntade ärenden och dagordningar inom EU. Dessa samrådsformer får dock, anförde , inte innebära att samverkan, i avsaknad av en aktiv reglering i riksdagsordningen, skall ske blott på nämndens villkor. Utskottens viktiga ställning i vårt parlamentariska system innebär, anförde utskottet, att dessa normalt sett bör ha befattning med EU-processerna fram till dess att de som formliga ärenden skall behandlas i ministerrådet. borde också, anförde , ha kunskaper om ställningstaganden och utskottens ståndpunkter inför det att regeringen rådgör med nämnden. ville dock inte förorda att formerna för samråd och informationsutbyte mellan nämnden och utskottet skulle regleras. Erfarenheterna borde i stället avvaktas och om det, , skulle visa sig att samspelet mellan utskotten och nämnden inte speglar denna mening om ömsesidighet avsåg utskottet att i väcka förslag om en reglering i riksdagsordningen om nämndens skyldighet att samråda med det utskott till vars ämnesområde en fråga som skall behandlas i hör. framhöll i betänkandet att den föreslagna samverkan med bl.a. inrättandet av innebar helt nya förhållanden och arbetsformer för och att utvecklingen därför skulle komma att följas noga. Det anfördes att det låg i sakens natur att arbetsformerna efter hand skulle kunna komma att förändras med anledning av vunna erfarenheter. har för avsikt att i vår lägga fram ett betänkande i kammaren om EU-frågornas behandling i . Inledningsvis vill justitieutskottet anmärka att de EU-frågor som hör till utskottets beredningsområde faller inom tredje pelaren där samarbetet är mellanstatligt. Härav följer att det inom utskottets område inte sker någon för bindande reglering av utan frågorna måste, i den mån regeringen inte får besluta, behandlas i efter sedvanlig beredning i utskottet. Rubriksättningen i utskottets yttrande överensstämmer med rubriksättningen i den promemoria som upprättats inom och som är underlag för nu aktuella skrivelse. Utskottet har alltsedan inträde i EU ägnat stor uppmärksamhet åt att skapa utskottsrutiner som syftar till att utskottet tillförsäkras tidig och tillräcklig information i frågor som rör utskottets beredningsområde. Rutinerna har också förbättrats och förändrats genom de erfarenheter som gjorts. Det arbetet fortsätter. Inom ramen för utskottets arbete med EU-frågor sker en omfattande skrifthantering. Skrifter inkommer till utskottet bl.a. direkt från olika EU-organ, från kammarkansliet, från och från . På utskottets kansli genomgås föredragningslistor, och bakgrundsmaterial i för utskottet aktuella ärenden införskaffas. I den utsträckning frågorna bedöms ha särskilt intresse för utskottet gör kansliet en muntlig föredragning av ärendet eller delas materialet till utskottets ledamöter. Samtliga handlingar förs in i ett särskilt EU-diarium som förs på kansliet och som anmäls för utskottet. Kopior av handlingarna tillhandahålls naturligtvis på begäran. Slutligen bör nämnas att utskottet inför sina sammanträden som en stående punkt på föredragningslistan har uppsatt "EU-frågor". Under denna punkt tas upp information, inkomna handlingar m.m. som rör EU. Utskottet har påkallat och erhåller regelbundet, minst , information från regeringen om aktuella frågor. Regeringen brukar i dessa sammanhang företrädas av statssekreteraren i samt cheftjänstemän och handläggare i departementet. Syftet med dessa sammankomster är att i ett tidigt skede få tillfälle till information och diskussion. Detta har medfört att utskottet numera har mer kunskaper om det arbete med konventioner m.m. som pågår inom utskottets beredningsområde än vad som var fallet före inträdet i EU. Informationen har härrört från olika nivåer i beslutsprocessen inom tredje pelaren, dock i flertalet fall från styrgrupperna och arbetsgrupperna. har det också förekommit att regeringen tagit initiativ till information i särskilt viktiga och aktuella frågor. Det har gällt dels frågor inför , dels . Detta ser utskottet som en positiv utveckling, och utskottet vill gärna i detta sammanhang framföra uppfattningen att det är angeläget att regeringen tar sådana initiativ. Informationen bör inte begränsa sig till olika EU-förslag och deras effekter på den svenska regleringen utan omfatta också en bedömning av om och i vilken utsträckning förslagen skulle medföra ändringar i vad som kan sägas vara grundläggande principer för rättsordningen inom utskottets beredningsområde. Utskottet har vidare diskuterat olika EU-frågor direkt med berörda myndigheter, t.ex. i samband med utfrågningar men efterlyser här inte någon förändring. Utskottets relationer med , m.m. Som framgått har hand om samrådet med regeringen inför möten i ministerrådet medan utskottet koncentrerar sina insatser på beredningen av ärendena. Utskottet anser att denna ordning i princip fungerar väl; detta visar sig inte minst i att det inte har funnits anledning för utskottet att yttra sig till - här måste dock också, som inledningsvis påpekats, beaktas att samarbetet inom tredje pelaren är mellanstatligt. Utskottet är inte berett att föreslå ändringar i den ordning som gäller. Utskottet anser dock att det bör åligga regeringen att till utskottet regelbundet lämna skriftlig information om vad som förekommit vid rådsmötena för inrikes och rättsliga frågor. Utskottet har haft vissa direkta kontakter med . Ledamöter från utskottet har deltagit i ett par konferenser som anordnats inom EU och som rört frågor om ekonomisk brottslighet och bedrägerier mot EU. Utskottet har också tagit emot besök såväl från utskott för medborgerliga rättigheter och inrikes frågor som från ett nationellt parlament. planeras en studieresa till , i första hand för de ledamöter som ännu inte på plats bekantat sig med EU:s institutioner. Utskottet anser sammanfattningsvis att den nuvarande ordningen för EU-frågornas behandling i fungerar väl såvitt gäller utskottets beredningsområde. Det kan dock sägas att det råder ett visst informationsunderskott som sammanhänger med svårigheten för utskottet att hålla sig à jour med aktuella ärenden och således kunna ta initiativ och påkalla information från regeringen när ett ärende framskridit så långt att detta är lämpligt. Denna brist synes botas bäst genom att regeringen, när den bedömer att ett ärende av vikt nått denna punkt, tar initiativ till samråd. Utskottet har med tillfredsställelse noterat att regeringen tagit ett par sådana initiativ. Rapporteringen från ministerrådets möten bör också förbättras. I övrigt har justitieutskottet inget att anföra när det gäller EU-frågornas behandling i .