yttr · GJ05UBU8Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1995/96:194 Utvecklingen inom den kommunala sektorn jämte motioner, i de delar som skrivelsen och motionerna berör utskottets beredningsområde. I de motioner som väckts med anledning av skrivelsen finns 10 yrkanden som berör utbildningsutskottets beredningsområde. Utskottet behandlar i det följande motionsyrkandena under tre huvudrubriker som ansluter till skrivelsens avsnitt 3.2 Skolan, 4.3 Mindre förändringar i organisationen efter valet , delavsnittet om entreprenader och konkurrens och 4.4 Medborgarper-spektivet stärks. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur den kommunala verksamheten utvecklas i förhållande till de nationella mål som statsmakterna har satt upp för vissa verksamhetsområden. Ett av de områden som behandlas är skolan (s. 59-76). Regeringen redovisar bl.a. att utbildningsområdet i genomsnitt svarar för av kommunernas löpande bruttokostnader och att totalkostnaden 1994 var (fasta priser). För de olika skolformerna ges en kortfattad redovisning av de nationella målen för respektive utbildning, antal elever och lärare, kostnader, kvalitet, måluppfyllelse samt för grund- och gymnasieskolan antalet elever m.m. i fristående skolor. I skrivelsen redovisas också bl.a. undersökning /94 Attityder till skolan (rapport nr 72), i vilken ett representativt urval av allmänhet, föräldrar, elever och lärare tillfrågats om sin syn på skolan. Av undersökningen framgår att skolan är ett av de samhällsområden som allmänheten har störst förtroende för. Tre av fyra tillfrågade har en positiv uppfattning. Två av tio föräldrar har litet eller inget förtroende för skolan. En majoritet av allmänhet och föräldrar tycker att vi har en lika bra eller bättre skola än den man själv gick i. Både allmänhet, föräldrar och lärare anser att skolans uppgifter är viktiga, men att skolan inte lyckas fullt ut med att nå målen. Många menar att skolan lyckas bättre med att förmedla kunskap än med sina personlighetsdanande uppgifter. De flesta lärare och elever trivs i skolan. Mobbningsproblemen är störst på högstadiet. Frågan om hur olika elevers behov skall kunna tillgodoses m.m. behandlas i motion 1995/96:Fi104 (m). Enligt motionärerna handlar det om att höja den generella kunskapsnivån så att svenska elever i alla ämnen tillhör de absolut främsta i världen. Det handlar också om att stävja tendenserna till ökade skillnader i resultat mellan dem som kan mest och dem som kan minst. Regeringen bör återkomma med en analys av hur olika elevers behov skall kunna tillgodoses i svensk skola (yrkande 5). En viktig fråga där underlag saknas i regeringens skrivelse berör utvecklingen när det gäller lärare som har genomgått specialpedagogisk påbyggnadsutbildning. Dessa lärare utgör en relativt liten grupp med hög kompetens och hög medelålder. Motionärerna är allvarligt bekymrade för återväxten inom denna grupp. Vidare framhåller motionärerna att det hade varit önskvärt med en redovisning i skrivelsen av effekterna av kommunaliseringen av särskolan (yrkande 6). Utskottet vill inledningsvis erinra om att det offentliga skolväsendet enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) skall ge alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, lika tillgång till utbildning. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och medborgare. Utbildningen skall vidare ta hänsyn till elever med särskilda behov. Nya läroplaner för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och de frivilliga skolformerna (Lpf 94) har införts (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr. 82 och prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. Lpo 94 tillämpas fr.o.m. /96 i årskurserna 1-7 och fr.o.m. /98 i hela . Lpf 94 tillämpas fr.o.m. /95 för den nya reformerade gymnasieskolan. Läroplanerna utgår från en ansvarsfördelning där staten anger de övergripande målen och riktlinjerna för skolverksamheten och kommunerna ansvarar för genomförandet. Enligt de nya läroplanerna skall undervisningen anpassas till varje elevs behov. Läroplanerna kompletteras med kursplaner för alla ämnen och timplaner för de olika skolformerna. I kursplanerna anges de mål som alla elever skall ges möjlighet att nå. Skolan har ansvaret för att anpassa undervisningen så att eleverna når minst dessa mål. Dessutom anges i kursplanerna de mål skolan skall sträva mot. Dessa mål sätter inte upp något tak för elevernas kunskaper och utveckling utan är vida och högt ställda. Strävansmålen ger skolan goda möjligheter att lägga upp en undervisning som är anpassad efter varje elevs förutsättningar. Strävansmålen ger ett stort utrymme för fördjupning och breddning av elevernas kunskaper. De nya läroplanerna ger således alla elever - såväl svag- som högpresterande elever - goda möjligheter till utveckling. Utskottet vill även peka på att elever med behov av särskilt stöd enligt den nationella utvecklingsplanen skall uppmärksammas särskilt. Regeringen har i regleringsbrev /96 bl.a. gett i uppdrag att utvärdera hur kommunerna fördelar resurserna för att tillgodose elever med behov av särskilt stöd. har i sin verksamhetsplan /96 prioriterat frågor kring elever med behov av särskilt stöd. När det gäller yrkandet om specialpedagogisk påbyggnadsutbildning och kommunaliseringen av särskolan vill utskottet peka på att universitet och högskolor enligt bestämmelser i regleringsbrev /96 skall samråda med kommunerna, samt i förkommande fall med näringslivets branschorganisationer före beslut om dimensionering av olika fördjupningar och specialiseringar inom lärarutbildningarna. och gymnasieskolans behov av lärare med specialpedagogisk examen och lärare i svenska som andraspråk skall särskilt beaktas. Arbetsgruppen för översyn av lärarutbildningen har överlämnat sin rapport i förändring (Ds 1996:16) till departementet . Rapporten har remissbehandlats. Utskottet konstaterar vidare att ansvaret för särskolan och särvux överfördes från landstingen till kommunerna slutligt med utgången av . skall redovisa en utvärdering av konsekvenserna av det ändrade huvudmannaskapet för särskolan och särvux. Med hänvisning till vad utskottet anfört bör finansutskottet avstyrka yrkandena 5 och 6 i motion 1995/96:Fi104. Finansiering av den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) i gymnasieskolan tas upp i yrkande 7 i motion 1995/96:Fi104 (m). Motionärerna hänvisar till rapporter från och som visar att många skolor inte kan få ut sina elever på arbetsplatsförlagd utbildning i den omfattning som regering och riksdag har beslutat. Detta förhållande är mycket allvarligt. Regeringen bör återkomma med ett förslag till finansieringsmodell för APU utifrån de riktlinjer som föreslogs av utredningen om kompetenskrav för gymnasielärare i yrkesämnen i betänkandet Höj ribban! (SOU 1994:101). Utskottet vill med anledning av yrkandet anföra följande. Regeringen har i proposition 1995/96:206 Vissa skolfrågor m.m. behandlat den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) i gymnasieskolan. I propositionen betonas vikten av APU, och regeringen föreslår att även program som inte har yrkesämnen skall, om kommunen så beslutar, kunna arbetsplatsförläggas. Regeringen anser också att en särskild målbeskrivning bör fastställas för APU i syfte att höja kvaliteten i denna del av gymnasieutbildningen. Även andra ämnen än yrkesämnen skall kunna arbetsplatsförläggas. avser att behandla den nu nämnda propositionen jämte bl.a. ett identiskt likalydande yrkande som det nu förevarande om finansiering av APU. Utskottet kommer således att utförligt behandla frågor med anknytning till APU inklusive finansieringsfrågan. Med hänvisning härtill anser utskottet att det nu förevarande yrkandet bör avslås av . pekar i sin motion 1995/96:Fi104 yrkande 8 på möjligheten att vidga kommunernas rätt att lägga ut undervisning på entreprenad. gällande lag möjliggör entreprenad endast i sådana ämnen som enligt skollagen betecknas som estetiska ämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnen eller yrkesämnen. Lagen om entreprenadförhållanden inom skolan bör förtydligas så att det blir möjligt för kommuner att uppdra åt andra utbildningsanordnare att bedriva undervisning inom ett flertal olika ämnen. Utskottet vill med anledning av yrkandet anföra följande. Enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan får kommuner och landsting sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att denne skall bedriva viss undervisning i gymnasieskolan. Avtalet får som motionärerna påpekar endast avse undervisning inom ämnesblocken estetiska ämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen. Detta innebär att över 700 av ca 750 kurser i gymnasieskolan kan läggas ut på entreprenad. För undervisning inom andra områden än de nu nämnda får regeringen, om det finns särskilda skäl i det enskilda fallet, medge entre-prenaddrift. Utskottet har tidigare behandlat frågan om vidgade möjligheter att lägga ut undervisning på entreprenad (bet. 1994/95:UbU10 s. 24). Utskottet ansåg då att det inte fanns skäl att ändra gällande föreskrifter om undervisning på entre-prenad inom skolområdet och avstyrkte de föreliggande motionerna. Utskottet finner inte anledning att ändra sitt ställningstagande och föreslår således att finansutskottet avstyrker bifall till förevarande yrkande. Enligt yrkande 9 i motion 1995/96:Fi104 (m) bör regeringen för redovisa skälen för och planerade åtgärder mot den höga bortfallsfrekvensen inom undervisningen i svenska för invandrare (sfi). Motionärerna pekar på att av eleverna avbryter sina studier i sfi, vilket leder till slöseri med resurser och tid. I regeringens skrivelse uppges att av eleverna i sfi-utbildningen avbröt sina studier under /95. Utskottet har erfarit att av dessa har avbrutit på grund av annan utbildning, studieuppehåll, flyttning, arbete, sjukdom eller problem med barnomsorg. För övriga som avbrutit sina studier angavs att det skett "av okänd anledning". har uppdragit åt att genomföra en utvärdering av sfi. Syftet är att göra en ingående utvärdering av bl.a. kvaliteten i sfi-undervisningen. Utvärderingen beräknas avslutas . Mot bakgrund av pågående utvärdering bör yrkandet avstyrkas. I skrivelsen finns ett avsnitt om entreprenader och konkurrens (s. 98-99). att några kommuner har utvärderat de senaste årens konkurrensutsättning av verksamhet. Det finns exempel på både positiva och negativa erfarenheter, och någon samlad bild av förändringarna går enligt regeringens bedömning knappast att ge. I motion 1995/96:Fi104 (m) behandlas frågor om ökad valfrihet inom skolan m.m. De enskilda initiativen är av största vikt för att nå en förnyelse och utveckling av skolan, anser motionärerna. Arbetet för en ökad valfrihet inom skola och barnomsorg måste fortsätta, ett arbete som regeringen enligt motionen motarbetar. Flera rapporter har visat att fristående alternativ inom dessa områden uppnår högre kvalitet till relativt sett lägre kostnader. Regeringen bör därför redovisa de sakskäl som ligger till grund för denna politik mot elevernas och föräldrarnas rätt att välja skola (yrkande 10). Motionärerna anser vidare att mycket av det interna utvecklingsarbetet i kommuner och landsting är en direkt följd av en stimulerande konkurrensmiljö. De anser att det är märkligt att regeringens skrivelse så litet berör effekterna av konkurrensutsättningen. Det bör vara möjligt för regeringen att till kommande år ge en fyllig redovisning av effekterna på olika verksamhetsområden av konkurrensutsättningen (yrkande 11). Utskottet vill inledningsvis erinra om att det finns en omfattande valfrihet inom skolväsendet. Elever och föräldrar har successivt givits större rätt och möjlighet att välja skola. För gäller t.ex. att kommunen vid fördelningen av elever på de olika skolenheterna skall beakta föräldrarnas önskemål om att deras barn skall tas emot vid en viss skola så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. En kommun skall i sin grundskola även ta emot en elev för vars grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig att svara, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. I gymnasieskolan finns en mångfald av utbildningsvägar. Eleverna har rätt att genomgå sådan utbildning som inte anordnas av den egna kommunen varhelst den anordnas i landet, och hemkommunen är skyldig att betala utbildningen. Inom både och gymnasieskolan finns ett stort antal fristående skolor som eleverna har möjlighet att välja som alternativ till den kommunala skolan. Godkända fristående grundskolor och gymnasieskolor har rätt till bidrag från elevernas hemkommuner. I av skolan 1996 konstateras att det är få föräldrar som utnyttjat möjligheten att välja en annan skola än den anvisade till sina barn. I fyra av fem kommuner utnyttjar denna möjlighet. I de kommuner där valmöjligheten utnyttjas flitigast är andelen föräldrar som väljer annan skola . Föräldrarnas utbildningsnivå har stor betydelse för hur och i vilken utsträckning valmöjligheter utnyttjas. Bland dem som väljer en annan skola dominerar högskoleutbildade föräldrar, och denna grupp är också mest positiv till valfriheten. Högutbildade väljer också i större utsträckning fristående skolor. Även om alla erbjuds samma formella rätt att välja finns det således reella skillnader vad avser utnyttjandet av denna rätt. visar också att möjligheten att välja en fristående skola varierar beroende på var man bor. Drygt hälften av skolorna är belägna i de tre storstäderna, medan det i två tredjedelar av landets kommuner inte finns någon fristående skola. I storstadsområdena väljer av föräldrar och elever en fristående skola. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det finns en omfattande valfrihet inom skolväsendet och att elever och föräldrar successivt har givits större rätt och möjlighet att välja men att det finns skillnader vad avser utnyttjandet av denna rätt. Utskottet tillbakavisar påståendet i motionen att regeringen motverkar elevers och föräldrars rätt att välja skola. Senast har på förslag från regeringen beslutat anta en lag om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång (prop. 1994/95:212, bet. 1995/96:UbU1, rskr. Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att finansutskottet avstyrker yrkandena. Regeringen framhåller att enligt flera lokala undersökningar är medborgarna i stort sett ganska nöjda med den kommunala servicen. Från några undersökningar redovisas slutsatsen att medborgaren anser att hans eller hennes påverkansmöjligheter på den kommunala servicen är begränsade. upplever sig inte ha några påverkansmöjligheter alls. Regeringen pekar på att det funnits en viss valfrihet att välja t.ex. skola för sina barn. Möjligheterna för medborgaren att själv välja producent ökar och omfattar allt fler områden. Vidare framhålls i skrivelsen att brukarinflytande också kan utövas via samråd, självförvaltningsorgan, opolitiska nämnder, villkorad delegation m.m. I några kommuner övervägs att inrätta opolitiska nämnder i en del av kommunen. Invånarna kan då få välja ledamöterna via ett valförfarande där kandidaternas namn kryssas för eller skrivs till på en särskild valsedel. Sådana nämnder kan få ansvaret för t.ex. skola, barn- och äldreomsorg inom sin kommundel. I två motioner, 1995/96:Fi104 (m) och 1995/96:Fi103 (fp), behandlas frågor med anknytning till medborgarperspektivet. I den först nämnda motionen hänvisas till redovisningen i skrivelsen av att medborgarna är ganska nöjda med den kommunala servicen, och man anser att det är en brist att regeringen inte redovisat att medborgare som valt de privata alternativen inom t.ex. skola och omsorg ofta är mer nöjda. Mot den bakgrunden vore det på sin plats att regeringen redovisar de skäl som ligger bakom regeringens ovilja mot elevers och föräldrars rätt att välja skola och omsorg. Motionärerna anser det självklart med en rätt för föräldrar att välja skola och omsorg (yrkande 13). Motionärerna anser vidare att det i den diskussion som förs om mångfald och kvalitet inom de kommunala verksamhetsområdena är särskilt viktigt att lyfta fram hur resultatet värderas av dem som verksamheten är till för. En redovisning bör därför ges av hur de olika alternativen inom skola, omsorg m.fl. kommunala verksamhetsområden upplevs av dem verksamheten finns för (yrkande 12). I yrkande 6 i den senare motionen anförs att det allra viktigaste för att bekämpa segregationen är att människor får makt över sina egna liv. En viktig förutsättning är därvid att de måste kunna ta makten över de viktiga verksamheterna inom framför allt skolan och barnomsorgen. Motionärerna pekar på att valfrihet inte är en lyx som endast skall unnas de välbeställda. Självstyrande skolor, elev- och föräldramedverkan och enskilt drivna skolor i olika former är minst lika angelägna i utsatta bostadsområden. Det aktuella regeringsförslaget att ytterligare försämra villkoren för friskolorna är i detta sammanhang ett allvarligt steg i helt fel riktning, heter det i motionen. Utskottet har under avsnittet om entreprenader och konkurrens översiktligt redovisat gällande regler för elevers och föräldrars rätt att välja skola. Mot bakgrund av uppgifter i av skolan 1996 har utskottet vidare kunnat konstatera att även om alla erbjuds samma formella rätt att välja så finns det skillnader vad avser utnyttjandet av denna rätt. tar också i rapporten upp frågan om valmöjligheter och segregation och pekar på att verket i en utvärdering /93 kunde konstatera vissa tendenser till ökad segregation som en följd av de ökade möjligheterna att välja skola. Tendensen var speciellt märkbar i storstadsområdena och då framför allt i de invandrartäta bostadsområdena. Både svenska elever och vissa elever med invandrarbakgrund sökte sig till skolor i andra områden. Vidare framhålls att den faktor som ytterst verkar segregerande i samhället är boendet. Skolornas upptagningsområden avspeglar det omgivande bostadsområdets etniska och sociala sammansättning. pekar på att om möjligheterna att välja skola medför en ensidig förflyttning av elever kan valmöjligheterna tänkas bidra till att förstärka bostadsmiljöns segregerande mekanismer. anser det för tidigt att säga om val i skolan orsakar segregation eller inte. Däremot konstateras att valmöjligheterna utnyttjas olika av olika grupper. Det är t.ex. avsevärt lättare för akademiskt utbildade föräldrar att hävda sina önskemål och rättigheter jämfört med lågutbildade. Det är ännu för tidigt att säga vilka konsekvenser detta får på lång sikt för skolans struktur och sammansättning, anser . Denna uppfattning delar utskottet. Utskottet erinrar om att har beslutat om en försöksverksamhet fr.o.m. med lokala självstyrelser med föräldramajoritet inom skolan (prop. 1995/96:157, bet. UbU9, rskr. Försöksverksamheten skall pågå . Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrker utskottet förevarande yrkanden. Enligt utbildningsutskottets uppfattning bör finansutskottet föreslå att lägga skrivelsen i den del den berör utbildningsutskottets beredningsområde till handlingarna. Utvecklingen inom den kommunala sektorn