yttr · GJ05KRU4Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda kulturutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1995/96:30 jämte motioner i de delar som har samband med kulturutskottets beredningsområde. yttrar sig över dels skrivelsen i vad avser kulturutskottets beredningsområde, dels motion 1995/96:U25 (c) yrkande 21 som avser värnandet av de officiella språkens ställning, dels motion 1995/96:U29 (mp) yrkande 20 som avser samarbete inom EU för att förhindra skadliga våldsskildringar i TV. Vissa frågor som behandlas i regeringens skrivelse I skrivelsen framhålls att folkrörelser och föreningsliv har stor betydelse för den demokratiska förankringen (s. 11). Det ankommer på de enskilda medlemsländerna att lägga fast formerna för föreningarnas verksamhet. Medlemsländerna bör underlätta och främja föreningssamarbete. Detta kan också stärka den demokratiska legitimiteten i Europasamarbetet. Rätten att bilda föreningar bör om möjligt ges ett mer tydligt stöd i fördraget, anförs det slutligen i skrivelsen. Utskottet ställer sig bakom vad som sålunda anförs i regeringens skrivelse då det gäller folkrörelser och föreningsliv. Utskottet ställer sig också bakom vad som anförs i skrivelsen om ungdomsfrågor (s. 17). Regeringen anför att åtgärder för att förstärka samarbetet kring ungdomsfrågor i fördragen bör övervägas. De insatser som utvecklas inom unionens olika politikområden, t.ex. insatser mot arbetslösheten, bör i ökad utsträckning innefatta också ett ungdomsperspektiv, anförs det vidare i skrivelsen. Värnande av de officiella språkens ställning I motion U25 (c) yrkande 21 framförs synpunkter om vikten av att de officiella språkens ställning värnas inom EU. Motionärerna anser att få frågor har lika stor betydelse som språkfrågan för EU-samarbetets folkliga stöd och legitimitet och för möjligheterna att utöva insyn för medborgare från alla EU:s medlemsländer. Motionärerna utvecklar sina synpunkter närmare på angelägenheten av att alla de officiella språken likabehandlas inom EU. De påpekar att reflektionsgruppen har betonat att EU:s institutioner bör ägna ökad uppmärksamhet åt kravet om likabehandling av unionens alla officiella språk. Frågan om det svenska språkets ställning i EU har behandlats av vid en rad tillfällen. De bedömningar som därvid gjorts har enligt utskottets mening väsentlig betydelse även för bedömningen av det här aktuella motionskravet som tar upp språkfrågan utifrån aspekten att alla de officiella språken bör värnas. De vidare bedömningar som kan böra göras med hänsyn till denna infallsvinkel får göras av konstitutions- och utrikesutskotten. Med hänsyn till kulturutskottets beredningsområde har utskottet främst att bedöma frågan om motionsyrkandet bör föranleda något initiativ för att värna svenska språkets ställning i EU. Utskottet lämnar först en sammanfattande redovisning för tidigare behandling i av frågor om svenska språkets ställning i EU. Redovisningen är identisk med den som återfinns i kulturutskottets betänkande 1995/96:KrU7 Språkvård, som avgivits. uttalade sig kulturutskottet om svenska språkets ställning i EU i ett yttrande till utrikesutskottet över proposition 1994/95:19 medlemskap i unionen. I yttrandet framhölls bl.a. att - då det gäller den demokratiska aspekten på språkanvändningen i EU - det är särskilt angeläget att rätten för svenska folkvalda representanter att uttrycka sig på sitt modersmål hävdas inom EU. Denna rätt - menade utskottet - måste med kraft hävdas från tidpunkten för inträde i EU. Vidare anförde utskottet att det från språkvårdshåll uttryckts oro för att det vid svensk anslutning till EU skulle bli svårt att skydda den del av vårt kulturarv som det svenska språket utgör, en oro som enligt utskottet inte fick negligeras. Utskottet framhöll att det övergripande ansvaret för vården av svenska språket efter en svensk EU-anslutning liksom ditintills skulle vila på och andra språkvårdande organ. Av central betydelse för språkvården skulle emellertid kvaliteten i översättningarna till svenska av EU:s rättsakter komma att bli, ansåg utskottet. Utskottet anslöt sig till de ställningstaganden som gjorts i Delegationen för översättning av och som bl.a. innebar att man i svensk översättarutbildning borde lägga större vikt vid utbildningen i svenska språket än vad som ditintills varit fallet. Utskottet förutsatte att man från svensk sida skulle beakta de synpunkter om svenska språket och EU som framfördes i yttrandet (yttr. 1994/95:KrU3y). , vars betänkande godkändes av , instämde i vad kulturutskottet anfört (bet. 1994/95:UU5 s. 31, rskr. 1994/95:63). - - - - - behandlade frågan om svenska språkets ställning inom EU. Utskottet framhöll betydelsen av att hävda svenska språkets ställning som arbetsspråk inom EU. I betänkandet refererades ett interpellationssvar som statsrådet gett i i vilket han bl.a. slog fast att svenskan i och med medlemskap är officiellt språk i EU och därmed formellt jämställt med de övriga tio EU-språken. Statsrådet ansåg det angeläget att den rätt att använda sitt modersmål som finns också aktivt utnyttjas av svenska representanter. Rekryteringen av tolkar hade varit ett särskilt problem. Regeringen hade utformat en första vägledning till stöd för departementens och EU-representationens agerande i språkfrågan. Regeringen hade även vidtagit åtgärder för att komma till rätta med bristen på kvalificerade översättare och tolkar. skulle en tolkskola inrättas vid . , vars betänkande godkändes av , förutsatte att regeringen skulle bevaka svenskans ställning som arbetsspråk inom EU och vidta de åtgärder som behövdes (bet. 1994/95:KU43 s. 21, rskr. 1994/95:387). Enligt regleringsbrevet för /96 skall det finnas en tolkskola vid . pågår en utredning om formerna för tolkskolan. Här kan också nämnas att kulturutskottet i det nämnda betänkandet 1995/96:KrU7 lämnar en kort redovisning för ett givet utredningsuppdrag avseende vilka åtgärder som kan behövas i den svenska förvaltningen och i EU för att garantera kvaliteten på svenska EU-texter (dir. 1995:81). vill i linje med vad utskottet tidigare uttalat starkt understryka angelägenheten av att man från svensk sida med kraft hävdar rätten att inom EU:s institutioner använda svenska språket i såväl tal som skrift. Likaledes är det viktigt att de regler som gäller för översättning till svenska språket av EU-handlingar iakttas och att ett högt kvalitetskrav ställs på översättningarna. Med hänsyn till den redovisning som lämnats i det föregående anser utskottet att - såvitt avser utskottets beredningsområde - motion U25 i här aktuell del inte erfordrar någon åtgärd. Samarbete för att förhindra skadliga våldsskildringar i TV Enligt motion U29 (mp) bör ett mellanstatligt samarbete ske inom EU för att förhindra skadliga våldsskildringar i TV. Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet framhålla följande. Inom EU pågår ett samarbete på TV-området. antog ett direktiv (89/552/EEG) om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, det s.k. TV-direktivet. Detta innehåller bl.a. restriktioner mot våldsskildringar, rashets och pornografi, regler angående reklam och sponsring samt riktpunkter för andelen europeiska program m.m. har anpassat sin lagstiftning till direktivet genom beslut om lagen (1992:1356) om satellitsändningar av televisionsprogram till allmänheten. Regeringen har remitterat till Lagrådet förslag till ny radio- och TV-lag, varigenom bl.a. lagen om satellitsändningar föreslås bli upphävd som det i den nya lagen (6 kap. 1 §) föreslås en särskild bestämmelse rörande våldsskildringar och pornografiska bilder. Utskottet har inhämtat att TV-direktivet varit föremål för översyn och att kulturutskott yttrat sig över ett förslag från om ändringar i direktivet. kan väntas fatta beslut i ärendet sedan tagit ställning till ändringsförslagen. () pågår ett samarbete på radio- och TV-området mellan ett femtiotal länder, däribland samtliga länder som är medlemmar i . antog EBU riktlinjer för hur medlemsföretagen bör förhålla sig till våldsskildringar i TV-programmen. Dessa riktlinjer har tagits fram under medverkan av bl.a. BBC och . EBU vill genom riktlinjerna främja en ansvarsfull praxis för hur våld skildras i TV. Det kan här också nämnas att vid i diskuterades bl.a. våldsskildringar i bildmedierna. Ministrarna enades om att det finns ett behov av riktlinjer på europeisk nivå. En arbetsgrupp tillsattes med uppgift att utarbeta möjliga riktlinjer. deltar i detta arbete. Utskottet kan således konstatera att det redan finns ett långtgående samarbete mellan bl.a. EU:s medlemsländer då det gäller våldsskildringar i TV. Det är självfallet viktigt att detta samarbete fortsätter och efter hand utvecklas. Utskottet gör bedömningen att något initiativ inte är erforderligt med anledning av motionsyrkandet.