yttr · GJ05KU7Y · 1996-01-01 00:00:00 — Med detta får önskemålen i motionen anses tillgodosedda varför den bör avstyrkas. Enligt propositionen har inhämtningen, förvaltningen, förmedlingen och användningen av information i hög grad byggts upp och utformats för en speciell verksamhets eller samhällssektors behov. IT-utvecklingen medför nu enligt regeringens mening att ökad vikt läggs vid kommunikation och informationsöverföring mellan verksamheter och sektorer och vid interaktivitet. åtskilda informationssystem växer successivt till ett mer enhetligt och samverkande nätverk. En informationsförsörjning som svarar mot de nya möjligheterna och kraven måste enligt propositionen stödjas av en väl utvecklad infrastruktur. Tekniken måste också kompletteras med en omfattande immateriell överbyggnad i form av bl.a. olika spelregler som underlättar informationsutbytet. Staten har enligt propositionen bl.a. ansvaret för att det utvecklas grundläggande principer för hur offentlig information skall tillhandahållas till medborgare och näringsliv. Viktiga frågor som behöver övervägas är ansvar och ägarformer, pris- och avtalsfrågor, ansvarsfördelningen mellan det offentliga och marknaden när det gäller informationsförsörjningen samt ansvarsfördelningen mellan olika aktörer inom den offentliga sektorn. Enligt regeringens handlingsprogram är målet för informationsförsörjningen att utforma en infrastruktur som ger en hög tillgänglighet till basinformation och som är tillväxtfrämjande. När det gäller särskilt samhällsinformationen föreslås att Samhällsguiden uppdateras och utvecklas i samarbete med riksdagsförvaltningen. I detta sammanhang är det enligt propositionen naturligt att också undersöka möjligheterna att utveckla ett nätverksbaserat data- och informationssystem för spridning av samhällsinformation till företag, organisationer och till allmänheten, där Samhällsguiden som databas kan utgöra en viktig tillgång. Utgångspunkten är att systemet skall omfatta övergripande information från riksdag och regering, statliga, kommmunala och landstingskommunala myndigheter och verk samt internationella relationer och kontakter särskilt med anknytning till EU. Möjligheten att använda Internet för att koppla samman och sprida information från bl.a. riksdag och regering, myndigheter och EU bör enligt propositionen prövas. Detta arbete beräknas vara avslutat . databas , som bl.a. innehåller propositioner, motioner, frågor, utskottsbetänkanden och protokoll från kammardebatterna samt delar av rättsdatasystemet, bl.a. SFS och uppgifter om kommittéerna, är på försök öppet för externa användare. Användarna får erlägga en avgift på /år, med undantag för skolor som betalar en lägre avgift och folkbiblioteken som får ta del av innehållet i databasen utan avgift. Enligt regeringens mening bör offentliga rättsdatabaser med grundläggande information om den svenska lagstiftningsprocessen och svenska rättskällor tillhandahållas utan särskilda avgifter. Åtminstone bör dessa databaser kunna omfattas av de riktlinjer för prissättning av informationstjänster som regeringen angivit för andra centrala grunddatabaser. Det gäller t.ex. register om fastigheter, byggnader m.m. och olika geografiska databaser, där regeringen anser att det bör utformas enhetliga principer för prissättningen på informationstjänsterna. Regeringen har gett RRV i uppdrag att lämna förslag till sådana principer. RRV:s rapport är föremål för remissbehandling. I rapporten föreslås att en enhetlig princip för prissättning av uttag av information ur databaser tillämpas inom den offentliga sektorn, såvida inget annat beslutas. Den föreslagna prissättningsprincipen innebär att avgifterna för uttagen skall beräknas så att samtliga kostnader för att framställa och distribuera uttagen täcks. Denna princip för prissättning kan tillämpas oberoende av vilken teknik som används för överföring av information, vilken typ av information uttaget avser eller vilken kundkategori det är tal om. När det gäller prissättningen på Rixlex tjänster hänvisar regeringen till den diskussion som pågår inom på detta område. I propositionen hänvisas också till ett arbete som pågår inom EU rörande den privata sektorns roll i detta sammanhang, som enligt regeringens mening kan komma att få betydelse för Rixlex och andra offentliga rättsdatabasers vidare utveckling och användning. I några motioner behandlas frågan om medborgarnas tillgång till grundläggande samhällsinformation i elektronisk form bestående av lagstiftning, förslag och beslut inom regering och riksdag, myndighetsinformation etc. (T55 yrkande 1, T58 yrkande 4). Enligt motion T55 yrkande 1 bör medborgarna ha tillgång till grundläggande samhällsinformation i form av lagar, förordningar och föreskrifter från riksdag, regering och myndigheter samt förslag och beslut i riksdag, landsting och kommuner. I motion T58 yrkande 4 anförs att kommunerna bör bygga ut medborgarkontor för att underlätta att medborgarna genom IT skall kunna vidga sitt kunnande om samhällets organisation, om de kommunala besluten och om vilka rättigheter och skyldigheter som gäller. Alla medborgare bör enkelt kunna nå Rixlex, Information samt myndigheters och kommuners databaser. I några fall betonas att information om EU bör ingå i denna samhällsinformation. Frågan om avgiftsbelagd respektive fritt tillgänglig samhällsinformation behandlas i flera motioner (T51 yrkande 10 delvis, T55 yrkandena 1 och 2, T56 yrkande 6, T57 yrkande 13, T58 yrkande 4) och nästan genomgående hävdas att den grundläggande samhällsinformationen skall vara avgiftsfri. I motion T51 yrkande 10 (delvis) anförs att Rixlex under en femårig försöksperiod bör vara avgiftsfri. Enligt motion T55 yrkande 1 bör den grundläggande samhällsinformationen vara kostnadsfri. I samma motion, yrkande 2, anförs att informationen i om EU inte bör kommersialiseras. I motion T56 yrkande 6 föreslås bl.a. att hos regeringen begär en utredning om prissättning på information från myndigheter. I motion T57 yrkande 13 anförs att myndigheter och förvaltningar bör ge medborgarna fri tillgång till information från EU och samt från Rixlex. Enligt motion T58 yrkande 4 bör det utredas var gränsen mellan samhällsfinansierad och avgiftsbelagd information skall gå. Utskottet har senast behandlat frågor om samhällsinformation (bet. 1994/95:KU41) och därvid beträffande prissättning på Rixlex tjänster principiellt förordat en differentiering av priset utgående från kapacitet att hantera de aktuella datamängderna och kvaliteten i kontakterna med användarna, eventuell differentiering av priset med avseende på vilka användarna är (enskilda, företag, skolor etc.) samt kostnaderna för kommunikationen. står för kommunikationskostnaderna som uppgår till betydande belopp. Förvaltningskontoret har senare med verkan från beslutat att folkbibliotek och medborgarkontor skall ha fri tillgång till Rixlex. Förvaltningskontoret planerar att helt ta bort avgifterna för Rixlex samt att i ett senare skede gå ut med delar av innehållet i Rixlex på Internet, vilket innebär fri tillgång till innehållet. Beträffande utvecklingen av medborgarkontor hänvisade utskottet i det nämnda betänkandet till den samordningsgrupp för medborgarkontor som arbetar i med dessa frågor. Utskottet instämmer i propositionens förslag under rubriken vad avser Samhällsguiden som databas och möjligheter att använda Internet för spridning av information från bl.a. , regeringen, myndigheter och EU. Utskottet delar regeringens uppfattning att offentliga rättsdatabaser och grundläggande information om lagstiftningsprocessen och rättskällor i bör tillhandahållas utan särskild avgift. De bör mot denna bakgrund inte omfattas av någon prissättning i likhet med de s.k. centrala databaserna, såsom centrala register över personer, företag och fastigheter/byggnader. Regeringen anser att det bör finnas enhetliga principer för prissättningen av informationstjänster med anknytning till dessa databaser. Mot bakgrund av vad utskottet här anfört bör önskemålen i motionerna T55 yrkande 1, T57 yrkande 13 och T58 yrkande 4 (delvis) vara tillgodosedda, varför de bör avstyrkas. Vad gäller motion T55 yrkande 2, enligt vilken informationen i om EU inte bör kommersialiseras, motion T56 yrkande 6 om en utredning om prissättning på myndighetsinformation samt motion T58 yrkande 4 (delvis) enligt vilken gränsen mellan samhällsfinansierad och avgiftsbelagd samhälls-information bör utredas hänvisar utskottet till den pågående beredningen av för prissättning av informationstjänster (RRV 1995:64), vars förslag i sammandrag redovisats ovan. De nämnda motionerna bör enligt utskottets mening avstyrkas. När det gäller prissättningen på databas , beträffande vilken i motion T51 yrkande 10 (delvis) föreslås att Rixlex under en femårig försöksverksamhet bör vara avgiftsfri, hänvisar utskottet till vad som anförts ovan om de genomförda avgiftsförändringarna, vilka innebär att folkbibliotek och medborgarkontor har fri tillgång till Rixlex, och de redovisade planerna inom förvaltningskontoret på att lägga ut delar av Rixlex på Internet, varigenom innehållet blir fritt tillgängligt. Enligt utskottets mening bör prissättningen bli föremål för fortsatta överväganden inom förvaltningskontoret, varvid samordning bör ske med bl.a. det arbete med enhetlig prissättning på informationstjänster som äger rum i . Motionen bör avstyrkas i denna del. I motion T58 yrkande 4 (delvis) begärs att kommunerna bör bygga ut medborgarkontor för att underlätta medborgarnas kunskapsinhämtning av samhällsinformation m.m. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det i finns en särskild samordningsgrupp för utveckling av medborgarkontor, som torde arbeta med hithörande frågor. Motionen avstyrks även i denna del. Digitalisering av TV och radio Radio- och TV-sändningar, både de som kommer från markbundna sändare och satelliter, sker till allra största delen med analog teknik. Digitala ljudradiosändningar från markbundna sändare inleddes . Satellitsändningar med digital teknik förekommer också. I betänkandet Från massmedia till multimedia (SOU 1996:25) föreslås att digitala TV-sändningar i marknät skall byggas ut i . Enligt propositionen kan ett snabbt införande av digital marksänd TV-teknik öka yttrandefriheten och mångfalden samt motverka privat och offentlig maktkoncentration. Socialdemokraterna, har enats om riktlinjer som underlättar beslut om snabbt införande av digitala TV-sändningar i marknätet, om åtgärder för att stärka och förtydliga public service-verksamheten och om insatser för att säkra framtida svensk TV-produktion med kultur och kvalitet. Enligt propositionen måste, innan beslut kan fattas om digital uppbyggnad av marknätet, frågor besvaras om i vilken takt det digitala marknätet kan byggas ut, hur snabbt det kan utvecklas etc. I motion T51 yrkande 15 föreslås att avslår regeringens förslag om en utbyggnad av ett digitalt marknät för television till förmån för digitala sändningar med utnyttjande av andra distributionskanaler i enlighet med vad som anförts i motionen. I motionen anförs bl.a. att det finns starka principiella skäl som talar emot den lösning regeringen förordar. Bara det faktum att staten ger sig själv makten att styra över distributionsmöjligheter som i praktiken är tekniskt obegränsade strider enligt motionen mot grundläggande principer för informationsspridning och opinionsbildning. Kommunikationsnäten bör enligt motionen utvecklas på marknadens villkor. Regeringens planer på ett eget marknät för den digitala televisionen undanröjer möjligheten för och att främja en IT-utveckling utöver de egna företagens direkta intressen. I motion T52 yrkande 15 anförs att den av regeringen aviserade utbyggnaden av ett marknät för digital TV inte bör komma till stånd, bl.a. därför att tekniken enligt motionen är föråldrad och dyr samt inte ger garantier för tillfredsställande bildkvalitet. Utskottet erinrar om att propositionen inte innehåller något formellt förslag om utbyggnad av ett marknät för digital TV utan endast redovisar ett utredningsförslag som är föremål för remissbehandling. Det finns därför ingen anledning för utskottet att nu uttala sig i det ifrågavarande ärendet. Med hänvisning till detta bör motionerna T51 yrkande 13 och T52 yrkande 15 avstyrkas. Den offentliga förvaltningens IT-användning Regeringen anger i propositionen (avsnitt 5.4.3) ett antal övergripande mål för den offentliga förvaltningens IT-användning. Av målbeskrivningen framgår bl.a. följande. Offentlig förvaltning bör vara ett föredöme som IT-användare. Den offentliga förvaltningen skall utnyttja IT för att effektivisera verksamheterna och ge en god service till företag och medborgare. Den offentliga förvaltningens IT-användning bör bidra till en öppen och säker elektronisk infrastruktur för samhällets informations- och kunskapsförsörjning. IT skall användas till att utveckla kontakterna och samspelet mellan allmänhet, företag och offentlig förvaltning, och kontakterna skall göras enklare och mer öppna. IT:s möjligheter att främja allmänhetens insyn i förvaltningen skall tillvaratas. Alla offentliga organ bör kunna ta emot och besvara elektronisk post och ha möjligheter att söka i informationsdatabaser, varigenom elektronisk ärendehantering främjas. De informationsresurser som finns i den offentliga förvaltningen skall utnyttjas bättre. Enhetliga principer för prissättning av offentlig information skall utformas. Elektroniska kommunikationsmöjligheter med organ i EU skall göra det europeiska förvaltningssamarbetet effektivare. Rättsliga frågor i samband med IT-användningen i den offentliga förvaltningen har delvis behandlats i det föregående. Utöver detta kan nämnas att det enligt regeringen skall finnas en generell rättslig reglering för elektronisk dokumenthantering inom förvaltningen. Samtliga regelverk som styr förvaltningens IT-användning skall ses över i syfte att förbättra samordningen och öka tydligheten. Ökad samverkan bör komma till stånd mellan de myndigheter som svarar för rådgivning och tillsyn, bl.a. Datainspektionen, och Statskontoret. Det övergripande målet för den offentliga förvaltningens tillhandahållande av informationstjänster bör vara att uppnå en effektiv användning av den information som finns i offentliga databaser. Finansierings- och prissätt-nings---principer får inte motverka målet att uppnå en effektiv användning av befintlig information i offentliga databaser. En effektiv informationsöverföring mellan olika aktörer underlättas av enhetliga riktlinjer för prissättningen. Riktlinjerna för prissättning skall vara generellt tillämpbara för den offentliga förvaltningen. Enligt propositionen bör överenskommelser träffas om gemensamma IT-plattformar, t.ex. gemensamma val av standarder, inom den offentliga förvaltningen i syfte att erbjuda medborgare och företag enkla och likartade rutiner. Ett arbete med denna inriktning äger rum inom det s.k. Toppledarforum. Beträffande nya elektroniska medier anförs i propositionen att alla offentliga myndigheter skall kunna nås med elektronisk post före utgången av 1996. Rutiner för hur inkommande och utgående elektroniska brev hanteras måste finnas vid varje myndighet. Myndigheterna skall också ha en lätt åtkomlig elektronisk adress och en regelbunden bevakning av myndighetens elektroniska brevlåda. Elektronisk post bör kompletteras med användning av digitala signaturer och samordnade rutiner för nyckelhantering. Offentlig information skall göras tillgänglig också elektroniskt för medborgare och företag. Myndigheterna bör pröva möjligheterna att utveckla nya förvaltningstjänster via bl.a. telefon, fax och s.k. elektroniska anslagstavlor som komplement till konventionella former för informationsspridning. De rättsliga förutsättningarna för en sådan utveckling behöver klargöras. Informationsutbytet mellan förvaltningarna i EU:s medlemsländer och gemenskapens institutioner måste enligt propositionen effektiviseras. skall delta aktivt i det gemensamma arbetet med att utforma och införa all-europeiska datanätverk för informationsutbyte mellan förvaltningar, det s.k. IDA-programmet inom EU. Statskontoret arbetar på regeringens uppdrag med att samordna den statliga förvaltningens medverkan i programmet. I tre motioner (T51 yrkande 10 delvis, T52 yrkandena 5 och 11 och T57 yrkande 3) behandlas offentlighetsprincipens tillämpning på IT-frågorna och allmänhetens tillgång till myndigheternas elektroniskt lagrade information. I motion T51 yrkande 10 (delvis) hemställs att tillkommande offentliga handlingar inom regeringen och skall kunna nås elektroniskt senast vid utgången av . I motion T52 yrkande 5 anförs att staten bör se till att olika statliga förvaltningar är tillgängliga elektroniskt. I samma motion, yrkande 11, krävs att alla offentliga handlingar som riksdagstryck, propositioner, författningar och statliga utredningar kostnadsfritt skall göras tillgängliga i publika databaser efter deras offentliggörande och att alla elektroniska diarier skall vara tillgängliga på samma sätt. Alla nya offentliga handlingar i stat, kommuner och landsting skall kunna nås elektroniskt . Alla historiska handlingar skall kunna nås elektroniskt . Alla befintliga databaser bör enligt motionärerna göras tillgängliga på Internet. I motion T57 yrkande 3 anförs bl.a. att offentlighetsprincipen inom ramen för IT kommer att användas på ett annat sätt än tidigare med betydelse för medborgarinflytandet. I motion T50 föreslås att statliga verk och myndigheter stimuleras till att i ökad utsträckning använda telefonmöten och videokonferenser i sin verksamhet i stället för att slentrianmässigt kalla till centrala möten. I motion T52 anförs att den elektroniska informationen bör bli huvudmediet och papperskopior det sekundära mediet i ärendehantering, vilket medför behov av att utveckla en ny redaktionell form för dokument (yrkande 16). I motionen anförs vidare att papperslös ärendehantering bör bli inom förvaltningen. Myndigheterna lever emellertid i ett regellöst tillstånd, vilket på ett oacceptabelt sätt hotar både offentlighet och rättssäkerhet. Temporära riktlinjer bör därför införas i avvaktan på permanenta regler för elektronisk dokumenthantering (yrkande 17). Utskottet har senast behandlat frågor om tillgången till allmänna handlingar på elektronisk väg m.m. (bet. 1994/95:KU41). Utskottet konstaterade bl.a. att krav på att alla nya statliga och kommunala handlingar skall finnas tillgängliga elektroniskt utgör ett mycket långtgående åtagande från det allmänna. När det gäller speciellt informationen om EU finns en särskild enhet inom riksdagsförvaltningen som svarar för EU-information till allmänheten. Utskottet instämmer i de övergripande mål för den offentliga förvaltningens IT-användning som föreslås i propositionen. Utskottet vill särskilt fästa uppmärksamheten på förslaget att alla offentliga organ bör kunna ta emot och besvara elektronisk post före utgången av 1996 och ha möjlighet att söka i informationsdatabaser, varigenom elektronisk ärendehantering främjas. Även förslaget om enhetlig prissättning av offentlig information förtjänar uppmärksammas. Utskottet fäster här uppmärksamheten på det pågående arbetet i med för prissättning av informationstjänster (RRV 1995:64). I propositionen deklareras även att elektronisk dokumenthantering skall ha reglerats rättsligt . Här finner utskottet anledning erinra om avlämnade betänkande (SOU 1996:40) Elektronisk dokumenthantering. Mot denna bakgrund bör motionerna T52 yrkandena 5, 16 och 17 samt T57 yrkande 3 vara tillgodosedda varför de bör avstyrkas. I motionerna T51 yrkande 10 och T52 yrkande 11 begärs att specificerade tidsgränser sätts upp för när offentliga handlingar av skilda slag skall kunna nås elektroniskt. Utskottet har tidigare beträffande likartade förslag (bet. 1994/95:KU41) uttalat att kraven innebär ett mycket långtgående åtagande från det allmänna. Utskottet, som vidhåller denna uppfattning, anser också att myndigheterna bör få rimligt rådrum med att fastlägga policy för att mobilisera resurser och utveckla sin kompetens och rutiner för tjänster på det aktuella området. Motionerna bör mot denna bakgrund avstyrkas. På liknande grunder bör även motion T50 avstyrkas. Det bör vara statliga myndigheters ensak att bestämma om formerna för sina sammanträden. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (s), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik