yttr · GJ05FIU5Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett finansutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:189 om en statlig garanti för anordnande av i samt de motioner som väckts i ärendet, inklusive ett under allmänna motionstiden framfört motionsyrkande. vill med anledning härav framhålla följande. har beslutat att ansöka om värdskapet för de . I en skrivelse till regeringen har kommunen föreslagit att staten gentemot () skall garantera att spelen kan fullföljas på det sätt som anges i ansökan. Regeringen ställer sig i propositionen positiv till förslaget men förordar att garantin utformas på ett sådant sätt att det statliga åtagandet begränsas. Till grund för kommunens planer ligger en budget, i vilken kostnaderna för spelen beräknas uppgå till räknat penningvärde. Härav är reserverade för oförutsedda ändamål. I den redovisade budgeten är inkomsterna något större än utgifterna, och spelen beräknas kunna ge ett överskott på . Av inkomsterna väntas TV-rättigheter bidra med , överskott från ett OS-lotteri med och olika typer av sponsorsavtal med . De som budgeterats som inkomster från OS-lotteriet bygger på förutsättningen att ett sådant lotteri skall kunna omsätta 800 - och ge en genomsnittlig behållning på ca . Denna bedömning har kritiserats i några av de remissyttranden som avgivits i ärendet. ifrågasätter de marknadsmässiga förutsättningarna för att etablera ett OS-lotteri som uppfyller detta mål och anser att risken är stor för att inkomstposten helt bortfaller. Lotteriinspektionen utpekar OS-lotteriet som ett riskfyllt projekt, och AB Tipstjänst anser att bolaget, om det ges möjlighet att ordna ett helt nytt OS-anknutet on line-lotteri, kan bidra med ett överskott på fram till spelens början. Det tilltänkta OS-lotteriet skall sålunda svara för av inkomsterna men utgör en svag länk i spelens finansiering. Av denna anledning föreslår regeringen att det statliga stödet utformas som en paketlösning med delvis annan uppbyggnad än de garantiåtaganden som staten lämnat när sex gånger tidigare ansökt om att få anordna de . Paketlösningen kan i princip spjälkas upp i tre delförslag. Staten skall för det första ge en s.k. fullgörandegaranti till IOK, dvs. fullt ut garantera de förpliktelser som som arrangör av spelen har gentemot IOK. Så långt skiljer sig det nu framlagda förslaget inte från tidigare garantiåtaganden. Vad som är nytt är emellertid att i efterhand skall betala de eventuella kostnader som staten åsamkas om fullgörandegarantin behöver infrias. Staten skall för det andra till erlägga , motsvarande de lotteriinkomster kommunen tillgodoräknat sig i sin OS-budget, förutsatt att staten får ansvaret för lotteriverksamheten. Överskottet från lotteriet skall helt eller delvis finansiera det statliga bidraget till kommunen. skall slutligen med regeringen kunna ta upp frågan om hur eventuellt större, negativa förändringar av växelkurser skall hanteras. Av intresse i sammanhanget är också de merkostnader som uppkommer för de statliga myndig-he-ter som berörs av spelen, i första hand . har uppskattat dessa merkostnader till ca . Av propositionen framgår att dessa eventuella merkostnader i huvudsak uppkommer i anslutning till spelens genomförande. De kommer då att bli föremål för sedvanlig budgetprövning, vilket enligt vad som uppges innebär att de kommer att finansieras. gör för egen del följande bedömning av förslagen i propositionen. Enligt OS-stadgan krävs att de städer som kandiderar för att anordna de skall kunna lämna sådana finansiella garantier som bedöms tillfredsställande av IOK:s verkställande styrelse. Något formellt krav på att staten skall stå som garant finns inte, utan de kandiderande städerna kan själva om de har sådana förutsättningar utfärda erforderliga garantier. Regeringen har emellertid bedömt att utsikter att erhålla värdskapet för spelen ökar om staten gentemot IOK garanterar att spelen kommer till stånd i enlighet med de redovisade planerna. delar regeringens bedömning att staten på angivet sätt bör stödja kommuns OS-kandidatur. Såsom också påpekas i propositionen ger ett arrangemang av detta slag ett betydande goodwillvärde för vårt land och för svenskt näringsliv med många positiva bieffekter på samhällsekonomin. Med hänsyn härtill tillstyrker finansutskottet att staten gent-emot IOK garanterar de finansiella förpliktelser som som eventuell arrangör kommer att få gentemot IOK. Inför de förhandlingar som regeringen avser att ta upp med finns det skäl att närmare uppmärksamma vissa frågor som är förknippade med det tilltänkta stödet. Framför allt bör de statsfinansiella konsekvenserna av det föreslagna garantiåtagandet närmare analyseras för att full klarhet skall råda om hur ett eventuellt infriande av garantin skall finansieras. I anslutning härtill bör enligt finansutskottets mening också bl.a. följande omständigheter övervägas. Den föreslagna garantin är en fullgörandegaranti, som fullt ut täcker de förpliktelser som har gentemot IOK. Det innebär att garantin inte är begränsad till sin omfattning. För garantin, som blir aktuell först om IOK godkänner ansökan, skall någon avgift ej heller utgå. Däremot skall , i den mån garantin behöver infrias, i efterhand ersätta de kostnader detta för med sig för staten. har på förslag av regeringen tidigare lagt fast riktlinjer för den statliga garanti-givningen. De uttalanden som därvid gjorts i olika sammanhang1 kan sammanfattas i följande punkter. - Nya garantiformer skall prövas lika restriktivt som vanliga utgiftsåtaganden. - Vid prövningen skall särskilt uppmärksammas de risker som är förknippade med den tilltänkta garantigivningen. - Den statliga garantigivningen bör inte innehålla något subventionsmoment. - Samtliga garantier skall avgiftsbeläggas. - Avgifterna skall i samtliga fall tas ut i förskott. - Avgiftsbeläggningen bör omfatta även den outnyttjade delen av en beviljad garanti. Av kravet på en avgiftsbeläggning av garantierna följer att det måste finnas en beloppsmässigt preciserad ram för den beviljade garantin. De återgivna principerna lades fast . Mer betydande avsteg från principerna har därefter gjorts vid bl.a. följande tillfällen. I samband med bankkrisen inhämtade och fick regeringen ett beloppsmässigt obegränsat bemyndigande att besluta om stödåtgärder i form av garantier, lån, aktiekapitaltillskott m.m. för att säkerställa ett fungerande betalningssystem (prop. 1992/93:135, 1992/93: NU16). Några garantiavgifter togs inte ut i det sammanhanget. har tidigare vid sex tillfällen beslutat lämna en statlig garanti för genomförandet av de . Detta skedde första gången och (prop. 1993/94:240, 1993/94:KrU35). OS-garantierna har saknat beloppsmässig begränsning, och det har aldrig ställts krav på att arrangörerna skall erlägga någon avgift för dem. Garantierna har dock inte behövt utnyttjas eftersom IOK aldrig godkänt någon svensk ansökan. 1983/84:150 bil. 1 s. 46, prop. 1984/85:150 bil. 1 s. 59 samt prop. 1985/86: 100 bil. 1 s. 43. Den garanti som föreslås för kommuns OS-ansökan tillgodoser alltså inte de generella krav som har lagt fast för den statliga garantigivningen. Å andra sidan avviker den inte från det mönster som använts när liknande garantier tidigare ställts ut, undantaget det uttalade krav som finns på att i efterhand skall betala de kostnader som staten åsamkas om garantin behöver infrias. har alltså tidigare slagit fast att det är angeläget att nya garanti-åtaganden underkastas samma restriktiva prövning som förslag till nya utgifter. Enligt finansutskottets mening är en sådan prövning viktig inte minst i rådande statsfinansiella läge då mer betydande utgifter för garantier som behöver infrias kan motverka ansträngningarna att komma till rätta med budgetunderskottet, och därmed också skada tilltron till nödvändiga besparingar. Den närmare innebörden av det återbetalningskrav som skall ställas på framgår inte av propositionen. Normalt försöker emellertid staten alltid återvinna infriade garantier. Enligt förslaget skall garantin till infrias om kommunen inte förmår fullgöra sina åtaganden gentemot IOK, vilket torde inträffa bara om kommunen är allvarligt finansiellt försvagad. Hur kommunen i ett sådant läge skall kunna återbetala de kostnader som staten åsamkats berörs inte i propositionen. Av propositionen framgår ej heller hur ett eventuellt infriande av fullgörandegarantin kommer att påverkas av de nya budgetprinciper som tillämpas vid behandlingen av statsbudgeten. Statsbudgetens utgifter och inkomster bruttoredovisas numera, och som en följd härav bör utgifterna för en eventuellt infriad garanti i sin helhet redovisas på budgetens utgiftssida medan inkomsterna från de återkrav som detta för med sig i sin helhet bör föras upp på budgetens inkomstsida. Med verkan kommer ett tak att läggas fast för samtliga statliga utgifter exklusive statsskuldräntor. Taket kommer att anges i nominella termer och skall omfatta utgifterna . Den restriktivare budgetprövning som detta ger upphov till kommer generellt sett att begränsa utrymmet för mer betydande, oförutsedda utgifter. En infriad garanti av större omfattning kan därför leda till att utgiftstaket inte håller, eller alternativt att andra utgifter trängs undan. Det bör också noteras att utgiftstaket endast omfattar budgetens utgiftssida, och att det därför inte påverkas av om de tillkommande utgifterna är finansierade med inkomstförstärkningar. I det aktuella fallet kommer de återkrävda medlen dessutom sannolikt att flyta in på statsbudgeten med en viss fördröjning. Av dessa skäl måste enligt finansutskottets mening de potentiella utgifter som kan följa på en infriad garanti uppmärksammas på ett helt annat sätt . Hur eventuella merutgifter föranledda av en infriad fullgörandegaranti för skall inordnas under utgiftstaket framgår inte av propositionen, ej heller hur de eventuella kostnader som uppkommer för staten i efterhand skall regleras med . förutsätter att regeringen inför förhandlingarna med närmare analyserar dessa förhållanden och klargör hur eventuella kostnader för infriade garantier skall finansieras såväl i ett längre som ett kortare tidsperspektiv. En sådan redovisning bör innefatta även förslag till finansiering av de merkostnader som uppkommer för de statliga myndigheter som berörs av spelen. Av dessa skäl anser finansutskottet att kulturutskottet bör förorda att regeringen skall återkomma med en klarläggande redovisning i frågan så snart IOK eventuellt godkänt ansökan. Den tilltänkta platsen för kommer att utses , och ett lämpligt tillfälle för en sådan redovisning är därför budgetproposition. har vid sin genomgång av propositionen inte haft möjlighet att närmare analysera beräkningarna bakom de enskilda inkomst- och utgifts-poster som finns upptagna i det av framlagda budgetförslaget. har inte heller prövat de samhällsekonomiska kalkyler som redovisats i anslutning till framställningen. Dock vill finansutskottet i detta sammanhang ta upp en aspekt på budgeten, nämligen dess känslighet för valutakursförändringar. Ungefär hälften av de inkomster som budgeterat för spelen utgår i USA-dollar. Det gäller inkomsterna från TV-rättigheter och TOP-sponsoring som tillsammans förts upp med uttryckt penningvärde. har den svenska kronan stärkts, vilket tagit sig uttryck i att kursen på bl.a. USA-dollar sjunkit från /dollar till ca /dollar. Förbättringen av den svenska ekonomin har alltså medfört att inkomsterna i kommuns OS-budget försvagats med , och att budgeten - allt annat lika - nu uppvisar ett ungefär lika stort underskott. Av propositionen framgår att vid mer negativa kursförändringar skall kunna ta upp frågan med regeringen om hur effekterna av en sådan utveckling skall hanteras. Enligt finansutskottets mening bör en naturlig utgångspunkt för regeringens överläggningar med vara att kommunen på egen hand terminssäkrar de beräknade dollarinkomsterna. En sådan åtgärd överens-stäm-mer också väl med det synsätt som föredragande statsrådet ger uttryck för på annat håll i propositionen. Hon framför där (s. 12) följande uppfattning, som enligt finansutskottets mening utgör en god grund för de förestående överläggningarna: Ett projekt av denna omfattning som ligger så långt fram i tiden är med nödvändighet förknippat med stor osäkerhet när det gäller de ekonomiska bedömningar som kan göras . Detta gäller såväl valutakurser som andra osäkerheter som påtalats av RRV. Garantin bör därför utformas så att statens åtagande framgår tydligt. De osäkerheter som är förknippade med projektets genomförande får inte drabba statsbudgeten. Garantin bör därför vara konstruerad så att skall ansvara för projektet och dess eventuella underskott. avsåg ursprungligen att själv anordna ett särskilt OS-lotteri som väntades tillföra till finansieringen av spelen. Med hänsyn till att flera remissinstanser ifrågasatt möjligheten att uppnå ett så stort överskott, förordar regeringen att staten gentemot skall garantera att kommunen erhåller det budgeterade beloppet, förutsatt att staten får ansvaret för lotteriverksamheten. I princip kommer alltså staten att ge ett bidrag på , och detta bidrag skall helt eller delvis finansieras med ökade lotteriinkomster. Den valda lösningen motiveras bl.a. med att ett statligt spelbolag besitter större professionell kompetens och därför har bättre förutsättningar än kommunen att framgångsrikt bedriva lotteriet. gör i anslutning härtill följande bedömning. Det föreslagna särskilda stödet till finansieringen av de bör enligt finansutskottets uppfattning ses som ett nytt statligt utgiftsåtagande, som öppet skall redovisas över budgeten, och som fullt ut skall finansieras. I den mån överskottet från det tilltänkta OS-lotteriet inte räcker till måste därför en kompletterande finansiering sökas. Det bör i sammanhanget också noteras att det finns risk för att den i propositionen valda lösningen kan leda till att den direkta kopplingen mellan OS-lotteriet och spelens finansiering går förlorad. Med statsbidraget garanteras en inkomst på oavsett utfallet av OS-lotteriet. kan det hävdas att de som deltar i OS-lotteriet inte främjar de som sådana eftersom överskottet från lotteriet endast används till att förstärka statskassan. Ett sätt att upprätthålla sambandet mellan de och lotteriet kunde därför vara att överföringarna av "lotterimedel" till inte görs i snabbare takt än vad som flyter in i form av överskott från OS-lotteriet. En slutavräkning bör dessutom göras . Omfattningen på OS-lotteriet kommer därigenom att bli direkt styrande för när och i vilken takt medlen förs över till . Ju större omfattning OS-lotteriet får, desto snabbare görs överföringarna till kommunen, vilket direkt gagnar arrangemangen kring spelen. Av det garantiavtal som sluts med bör framgå att revisorer skall ha rätt att granska verksamheten i den omfattning de finner påkallat om ges möjlighet att arrangera spelen. Med beaktande av de synpunkter finansutskottet här redovisat tillstyrker utskottet att regeringen bemyndigas att i enlighet med propositionen ställa ut en statlig garanti för genomförande av de i . Kravet i motion 1994/95:Kr414 yrkande 8 är med propositionens förslag tillgodosett och kräver ingen ytterligare åtgärd. Detta motionsyrkande liksom de i anslutning till propositionen väckta motionerna Kr11-Kr16 bör enligt finansutskottets mening därför avstyrkas av kulturutskottet. Statlig garanti för anordnande av i