yttr · GJ05SKU12Y · 1996-01-01 00:00:00 — Detta bottnar i en oförmåga hos Socialde-mokraterna att inse att företag förutsätter företagare och att de som driver dagens företag och de som fun-derar på att starta morgondagens företag måste uppleva att villkoren är tillräck-ligt bra. Om den negativa utvecklingen i åter skall kunna vändas är det nöd-vändigt med en genomgripande förändring. Ett viktigt mål för den eko-nomiska politiken måste vara att minska rundgången mellan hushållen och den offentliga sektorn genom att växla bidrag mot lägre skatter. Därigenom ökar effektiviteten i ekonomin, som det blir möjligt för fler perso-ner att ta eget ansvar och leva på sitt arbete. I motion Fi78 av m.fl. (m) föreslås att flertalet av de skatteskärp-ningar som har genomförts sedan regeringsskiftet undanröjs och ersätts av lång-siktigt nödvändiga besparingar. Skatten på arbete sänks - främst för låg- och medelinkomsttagare - med , på företagande med 13,5 mil-jarder kronor och på boende med . Därtill kommer smärre förändringar som netto ger i lägre skatt. Försla-gen medför en budgetförstärkning på 1997, 1998 och 1999, allt jämfört med regeringens för-slag och efter de skattesänkningar på som vi före-slår. Här ingår också att vi avvisar de kraftiga skärpningar av energiskatterna och de andra åtgärder på skatteområdet som regeringen nu föreslår. Förutsättningarna för arbete och företagande förbättras genom skattesänk-ningar som uppgår till . Sänkt skatt på arbete är tyngdpunkten i vårt förslag. För att medborgarna normalt skall kunna leva på sin lön krävs att skatten för låg- och medelinkomsttagare sänks rejält. Den ytter-ligare höjning av egenavgiften till sjukförsäkringen som regeringen föreslår avvisas och den höjning som trätt i kraft undanröjs. Den nya löneskatten - dvs. den s.k. allmänna löneavgif-ten - slopas också enligt vårt förslag. Därtill skapas med våra budgetalternativ utrymme för att sänka skatten på arbete ytterligare. 1999 uppgår detta utrymme till nästan . Till en del bör beloppet tillföras barnfamiljerna genom att det införs ett extra grundavdrag per barn () vid den kommunala beskattningen . Återstoden bör utnyttjas för att sänka den kommunala inkomst-skatten, som är den tyngsta skatten för låg- och medelinkomsttagare, med ca 1:50 utöver vad som kan följa av kommunernas egna åtgärder. Sammantaget innebär detta att skatten på arbete för främst låg- och medel-inkomsttagare sänks med ca . För ett hushåll med två barn och med en sammanlagd inkomst på sänks inkomstskatten med nästan . För att möjliggöra detta återställs matmomsen till . För hushållet i det angivna exemplet förbättras ekonomin med samman-lagt ca . Dessutom bör fastighetsskatten sänkas till och effekterna av årets fastighetstaxering lindras genom en halve-ring av markvärdena som underlag för fastighetsskatt. De av regeringen föreslagna energiskatte-höjningarna, som är väsentligt större än det angivna nettot för stats-verket på ca och som skulle ha medfört betydande kostnads-ökningar för hushållen, avvisas. Vår motion innebär också att de särskilt negativa verkningarna av beskatt-ningen inom tjänstesektorn skall motverkas genom en skattereduktion eller en avdragsrätt för hushållstjänster, barnomsorg m.m. och för underhåll av egna bostäder. Bland de förslag som motionärerna lägger fram för att för-bättra villko-ren för företagandet ingår bl.a. att de hårda reglerna för fåmans-bolag lindras. Våra konkreta förslag i dessa och andra frågor redovisas i den motion som vi väckt med anledning av i proposition 1995/96:198 och som behandlas av skatteutskottet. Våra närmare ställningstaganden till dessa frågor kommer att redovisas i det sammanhanget. Med det anförda tillstyrker vi motion Fi78 yrkandena 6 och 12. Riktlinjer för skattepolitiken (fp) () anför: Utgångspunkten i motion Fi79 av m.fl. (fp) är att fler människor måste få möjlighet till förvärvsarbete. Som framhålls i motionen innebär den nuvarande utvecklingen att hotar att bli ett fyrafemtedelssamhälle där majoriteten visserligen har jobb och klarar sig hyggligt, men en stor minoritet på av befolkningen hamnar utan-för. Med en femtedel av arbetskraften utan jobb riskerar vi att bli kvar i det träsk av ekonomiska problem som vårt land nu befunnit sig i , med ständiga nedskärningar i välfärden som följd. Att har halkat efter och fått större balansproblem i ekonomin än de flesta jämförbara länder beror på att utvecklingskraften här i landet är för svag. Detta har fått till följd att antalet arbetslösa och långtidsarbetslösa ökat drastiskt. I massarbetslöshetens spår har följt en allvarlig social kris i vårt samhälle. En starkt bidragande orsak till de nuvarande problemen är enligt vår mening att den socialdemokratiska regeringen fört en politik som inne-burit mycket kraftiga höjningar av skatter som belastar företagande och enskilda människors inkoms-ter från arbete, studier och sparande. Värnskatt, återinförd dubbelbeskattning, slopad kvitttningsrätt, höjda arbetsgivaravgif-ter, höjd skatt på pensionssparande och kapitalförsäkring, skatt på industri-byggnader, förtida momsinbetalning, skärpta fåmansbolagsregler, höjd och breddad fastighetsskatt och mycket annat har lett till att ett redan högt skattetryck har stigit ytterligare. De återkommande ändringarna i skattereglerna har skadat förtroendet för stabiliteten i reglerna och lett till en ökad osäkerhet om framtiden. Den höga skattenivån har lagt en hämsko på människornas vilja och förmåga att starta egna företag och expandera redan etablerade företag. Att skattetrycket väsentligt överstiger av BNP påverkar företagande och investeringar negativt och innebär en risk för att de genomförda skattehöjning-arna inte leder till robusta budgetförbättringar. Regeringen skriver vackert om målsättningen att halvera arbetslösheten och om företagens betydelse och småföretagarens roll. Som anförs i folkpartimo-tionen är det lätt att instämma i formuleringarna i regeringens finansplan om att för-bättra villkoren för företagande och om att behöver fler företag och företagare. Men det är mycket svårt att passa in dessa ambitioner i rege-ringens faktiska politik. I den aktuella propositionen sätter regeringen en rad nya krokben för små och växande företag, bl.a. nya skatteskärpningar. Hit hör att förmögenhetsskatten för aktier höjs och att energiskatterna höjs kraf-tigt utan motsvarande sänkning av skatten på arbete. Visserligen modifieras nu förslaget om den förtida inbetalningen så till vida att de minsta företagen inte omfattas. Metoden är emellertid fortfarande lika principvidrig, och en del av skadan är redan skedd för alla de företag som tvingats låna till skatten under första halv-året . Vårens finansplan inleds med orden "En politik för en halvering av arbets-lös-heten". Det är en felaktig beskrivning av innehållet i propositionen. I folkparti-motionen konstateras att regeringens egna prognoser innebär att den totala arbetslösheten bara sjunker från till vid sekelskif-tet. Även denna dystra utveckling vilar på prognoser som måste ifrågasättas. Det är inte med någon glädje som vi konstaterar att regeringen har misslyck-ats och att Folk-partiets bedömningar av framtidsutvecklingen har varit betydligt mer korrekta än regeringens. Precis som vi fruktat har regeringen nu tvingats att skriva ner tillväxtprognoserna . Som framhålls i vår motion gäller det nu att satsa på åtgärder som ger fler män-niskor möjlighet till arbete. Detta kan endast ske genom att skapa förut-sättning för en ökad tillväxt. Framför allt bör politiken inriktas på nyföreta-gande. De många skatteskärpningar som regeringen har låtit genomföra på företags-beskattningens område bör avvecklas, och marginalskatterna bör sänkas så att principen om "hälften kvar" i den stora skatterefor-men återställs. En annan viktig åtgärd är att stödja sysselsättningen i tjänstesektorn. Som anförs i motionen har hushållssektorn och turistbranschen i alltför hög grad begränsats på grund av gällande skatteregler. I syfte att få fram minst 50 000 nya jobb föreslår vi att arbetsgivaravgiften slopas under en fyraårig försöks-period för personal som huvudsakligen arbetar med hushållstjänster. För att underlätta hanteringen för den enskilde och för skattemyndigheterna bör försöket utformas inom ett system med s.k. servicecheckar, i likhet med vad som tillämpas i ett franskt sysselsättningsprogram. För turistbranschen före-slår vi att den s.k. turistmomsen sänks till . Därut-över föreslås att arbets-givaravgifterna för tjänstesektorn sänks ytterligare . Regeringens förslag om höjningar av energiskatterna bör avvisas, eftersom höjningarna inte kopplats till en skatteväxling i form av sänkta arbetsgivaravgifter. För att stimulera det enskilda målinriktade sparandet bör den generella avdragsgränsen i pensionssparandet höjas från 0,5 till 1 basbelopp. Reglerna för detta sparande bör även i övrigt förbättras enligt vad som föreslås i motionen. Förslagen i motionen finansieras bl.a. med en enhetligare mervärdesskatt genom att slopa skattelättnaderna för livsmedel och genom höjd tobaksskatt. Regeringens förslag till skattesubventioner för ombyggnader och reparatio-ner () avvisas, vilket också bidrar till finansieringen av våra förslag. När det gäller detaljerna i förslag hänvisar jag också till den behandling av dessa frågor som pågår inom skatteutskottet, parallellt med detta ärende. Med det anförda tillstyrker jag motion Fi79 yrkandena 1, 5, 8, 10 och 11 i vad avser skattefrågor och avstyrker propositionen i motsvarande delar. Riktlinjer för skattepolitiken (v) () anför: Som framhåller i motion Fi80 av m.fl. (v) är regeringens politik otillräcklig för att få ner arbetslösheten. Enligt regering-ens egen prognos kommer den öppna arbetslösheten att ligga kvar på . Detta är ett allvarligt misslyckande och ett uttryck för att regeringen inte ger kampen mot arbetslösheten tillräckligt hög prioritet. har en i grunden positiv syn på den offentliga sektorn och för-delningspolitikens roll i den ekonomiska politiken. hävdar att en social politik som omfördelar från välbeställda till mindre välbeställda grupper kan stimulera ekonomin och förbättra resursutnyttjandet. Det finns inte heller några vetenskapliga belägg för att låga skatter eller fallande nivå på de offent-liga utgifterna skulle leda till ökad ekonomisk tillväxt. Det finns däremot prak-tiska exempel på motsatsen. menar därför att den offentliga sektorn måste få sin del av tillväxten och att närings- och syssel-sättningspoliti-ken måste bli mer aktiv för att vi skall komma till rätta med offentliga under-skott, radikalt minska arbetslösheten och säkra välfärden. Vår grundläggande inställning är att inte ensidigt kan spara sig bort från underskotten i statens ekonomi. Det krävs en kombination av budget-sanerande åtgärder i form av skattehöjningar och besparingar och en politik som stimulerar en uthållig tillväxt. Regeringspolitikens nuvarande inriktning och uppgörelserna med har lett till att en gräns uppnåtts där en for-cerad budgetsanering får sysselsättningshämmande effekter och skadar såväl privat som offentlig eko-nomi. tvingas konstatera att regeringen i proposition 1995/96:150 redovisar ett bristfälligt underlag när det gäller de fördelningspolitiska analy-serna. I det avsnitt i propositionen - 3.3.4 - som behandlar fördelnings redovisas inte heller några analyser ur ett jämställdhetsperspektiv av den före-slagna politiken. Detta är allvarligt och bryter mot de riktlinjer som regeringen tidigare redovisat i proposition 1994/95:100 bilaga 6 angående jämställdhets-politiken. har med anledning av den bristfälliga fördelningspoli-tiska analysen tagit fram vissa kompletterande uppgifter. Av dessa framgår bl.a. att de budgetförstärkningar som regeringen presenterar i vårpropositionen ger budgetsaneringen en fördelningspolitiskt ännu mer skev inriktning . Regeringen framhäver att olika inkomstgrupper får bära ungefär jämnstora delar av de totala budgetsaneringarna men redovisar inte dessa bördor i förhållande till de olika gruppernas inkomstnivåer. En sådan redovisning skulle visa att den tiondel av hushållen som har de lägsta inkomsterna får sina disponibla inkoms-ter reducerade med per konsumtionsenhet mot för de rikaste hushållen. Tillsammans med tidigare antaget saneringsprogram betyder detta att de fattigaste hushållen tappar nära en tiondel av sin inkomst - mest av alla räknat i procent. Detta är oacceptabelt och i strid mot regeringens egna utta-landen om en rättvis för-delning av bördorna. Budgetsaneringen måste enligt mening ha en annan och star-kare fördelningsprofil. Det är bakgrunden till förslag till högre vinstbeskattning i näringslivet, slopat grundavdrag för högre inkomster och egenavgifter över det nuvarande taket. Vi kräver också en miljöomställ-ning av produktion och konsumtion, bl.a. genom skatteväxling, styrande regelsystem och stimulanser via miljöfonder. Små och medelstora företag kommer att stå för en stor del av den framtida sysselsättningstillväxten. har redovisat en rad förslag och stimu-lanser för mindre företag, bl.a. reducerade egenavgifter, och räntestöd för investeringar. anser också att det är av stor vikt att som ett led i en aktiv näringspolitik skapa ett enklare skattesystem för de mindre företagen. Om arbetslösheten skall kunna pressas ned till rimliga nivåer måste troli-gen den privata tjänstesektorn öka väsentligt. föreslår därför att riktade skattesänkningar övervägs för denna sektor inom en ram på . avvisar vi alla förslag om skatteavdrag/pigavdrag eller sociala checkar för den som vill utnyttja privata tjänster, t.ex. i hemmet. Vi föreslår dessutom att kommunernas tjänsteproduktion underlättas genom att deras arbetsgivaravgifter reduceras inom en ram på likaledes . kan dela regeringens uppfattning att utrymmet för skattehöj-ningar är begränsat. Det finns dock ett betydande utrymme för fördelnings- och sysselsättningpolitiskt motiverade skiften i skatteuttaget. Vad gäller skattesänk-ningar för att stimulera sysselsättningen har vi ovan redovisat några av de vikti-gaste. föreslår dessutom lättnader för lägre inkomster och mot-svarande skärpningar på högre inkomster. Det finns också skäl för en miljörela-terad skatteväxling med skärpta miljö- och energiskatter som finansierar sänkt skatt på arbete. Regeringens förslag om höjd bank-avgift ligger nära det förslag som tidigare ställt. tillstyrker detta förslag. Även regeringens förslag om höjda energi- och miljöskatter har Vänster-parti-ets principiella stöd. Höjningarna är motiverade av energi- och miljö-politiska skäl och ger väsentliga inkomstförstärkningar. Höjningarna belastar dock hus-håll med låga inkomster och kan dessutom slå snett ur ett regional-politiskt per-spektiv. De bör därför kombineras med riktade skattesänkningar i lägre inkomst-skikt och ett forcerat utredningsarbete kring en regionalt diffe-rentierad energi-beskattning och då främst vad gäller drivmedel. delar regeringens uppfattning att de nya taxeringsvärdena gör det motiverat att se över effekterna vad gäller förmögenhetsskatten. Vänsterpar-tiet anser dock att regeringens förslag om en höjning av fribelop-pet bör avslås i avvaktan på ett beredningsarbete av en annan lösning. Även regeringens förslag om höjd grundskatt avstyrks. En proportionell höjning av skatten bör endast godtas inom en ram som sam-mantaget medför en godtagbar fördelningspolitisk profil. Våra närmare ställningstaganden till de konkreta förslagen kommer att redo-visas vid skatteutskottets behandling av proposition 198. I samband med bud-getprocessen kommer att redovisa ett sam-manhållet budgetalternativ som innehåller såväl lättnader för lägre inkomster som skatteskärpningar i högre inkomstlägen samt skatte- och avgiftssänk-ningar i syfte att stimulera sysselsättningen. Med det anförda instämmer jag i de riktlinjer som redovisas i vår motion Fi80 och som innebär tillkommande skattehöjningar nästa budgetår med 2-4 miljar-der kronor netto utöver regeringens förslag. På två punkter bör dock propositionen kommenteras; det gäller skatterefor-men och skattekontrollen. I samband med skattereformen deklarerade att partiet kunde stödja de grundläggande principerna bakom skattereformen. Vi kritiserade dock omläggningen för att den var underfinansierad och för att den brast ur ett för-delningspolitiskt perspektiv. Regeringen instämmer nu i dessa bedömningar och anför att regeringen kommer att föreslå hur det samlade skatte- och avgiftsutta-get skall justeras för att en bättre fördelningspolitisk profil skall uppnås. Väns-terpartiet ser positivt på denna utfästelse och vill i detta sammanhang återigen erinra om partiets förslag om att slopa grund-avdraget för inkomster över brytpunk-ten för statlig skatt och om att ta ut egenavgifter över 7,5 basbelopp. När det gäller skattekontrollen delar regeringens uppfattning att tilltron till skattesystemet kräver att skatter debiteras och uppbärs på ett effektivt sätt, och vi ser positivt på de åtgärder som regeringen redovisar för att förbättra skattekontrollen. Vi oroas dock av de besparingsbeting som regeringen lagt ut på skatteförvaltningen. Vi återkommer till dessa frågor i samband med behandlingen av budgetförslaget. Riktlinjer för skattepolitiken (mp) () anför: I sin motion Fi81 av m.fl. (mp) föreslår de gröna en aktiv och offensiv politik för att öka sysselsättningen och inves-te-ring-arna i miljöriktade framtidsbranscher. Större social rättvisa i ett mänskligare samhälle, utvecklat företagande för fler jobb i både offentlig och privat sektor och en långsiktigt hållbar utveckling från miljösynpunkt är hörnpelare i den gröna finanspolitiken. Vi ser brister i regeringens beräkningar av ökad konsumtion, ökad tillväxt och minskad arbetslöshet. Möjligheten är påtaglig att tillväxten blir lägre och arbets-lösheten högre än vad som förutses i propositionen. Våra motförslag, som till stor del ligger utanför skatteutskottets område, syf-tar till att uppnå balans i den offentliga sektorn , att ökningen av miljöskulden skall upphöra , att den öppna arbetslösheten skall ned och att finanspolitiken skall vara så stark att realrän-tor-na kan sjunka. De åtgärder som vi föreslår på skatteområdet innebär framför allt en skatteväxling för miljö och arbete. ekonomisk-politiska förhandlingar med regeringen gav resultat i form av en proposition för arbete trygghet och utveck-ling (prop. 1995/96:25). Några exempel på gröna framgångar på skatteområdet var då att höjningen av koldioxidskatten skall fullföljas, även för industrin, och att en skatteväxling för miljön skall genomföras. Den skatteväxling med höjda miljö- och energiskatter som efter-strävar är det viktigaste styrmedlet för en ekologisk ombyggnad av Sve-rige. Höjningarna skall motsvaras av skattesänkningar på arbete, arbetsgivar-avgifter och egenavgifter. En sådan skatteväxling bör, så som anförs i vår motion, genom-föras successivt och uppgå till storleksordningen 100 miljar-der kronor omkring . bör skatte-växlingen omfatta ca . Vårt mål att minska arbetslösheten uppnås bl.a. genom minskad beskattning av arbete och genom att skapa bättre förutsättningar för främst små och medelstora företag. Regeringens förslag till höjda energiskatter ingår inte i någon skatteväxling utan är helt och hållet en åtgärd för att stärka statsfinanserna. Enligt rege-ringens beräkningar medför dessa förslag ett ökat netto för statsverket på drygt 4 miljar-der kronor . Vi anser att energirelaterade skatter bör höjas så att inkomsterna ökar med drygt dubbla detta belopp . Detta kan ske genom att den av regeringen föreslagna höjningen tidigareläggs till . Vidare bör höjningar ske även av koldioxidskatten. Förutom de energirelaterade skatterna bör även en avfalls-skatt införas och skatterna på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel höjas. Totalt ger de skatte- och avgiftshöjningar som föreslår ca i ökade statsinkomster . Med hänsyn till det statsfinan-siella läget bör inte hela detta belopp växlas mot sänkta skatter på arbete . Ett belopp motsvarande de av regeringen beräknade inkomst-förstärk-ning-arna bör i stället användas för att stärka statsfinanserna. Resten skall växlas mot att höjningen av egenavgifterna med en procentenhet 1997 inte genomförs. Ett belopp bör också reserveras för den energiintensiva industrin. bör ytterligare skatteväxlingar i stor-leks-ordningen genomföras, vilket i första hand kom-penseras med sänkta arbets-givar-avgifter. Våra förslag på skatteområdet innebär vidare att regeringens förslag om en höjning av förmögenhetsskatten på aktier inte genomförs och inte heller det föreslagna ROT-avdraget. Vi anser också att hela representationsavdraget bör tas bort. Våra ändringsförslag kommenteras närmare i vår motion med anledning av proposition 198 som behandlas av skatteutskottet parallellt med detta ärende. Med det anförda yrkar jag bifall till motion Fi81 yrkandena 1, 14 och 15 i vad avser skattefrågor. Riktlinjer för skattepolitiken (kds) () anför: alternativ till regeringens ekonomiska vårproposition läggs fram i motion Fi82 av m.fl. (kds). Motionen tar sikte på två huvuduppgifter. Den ena är att den ekonomiska saneringen skall bedrivas på ett sådant sätt att de mest utsatta grupperna inte drabbas ytterligare. Den andra huvuduppgiften gäller att skapa förutsättningar för nya och växande företag för att åstadkomma de nya jobben. presenterar också en stor satsning på tjänstesektorn i syfte att öka antalet arbetstillfällen. Som framhålls i motionen har under haft en för svag eko-nomisk tillväxt. Detta är roten till dagens arbetslöshet och ekonomiska pro-blem. Därför är det mycket allvarligt att regeringen saknar såväl ideologi som strategi för en tillväxt som kan ge arbete och välfärd åter. Endast den privata sektorn kan skapa expansion av samhällsekonomin och en ökning av det totala antalet arbetstillfällen. Vi förordar därför en kraftfull till-växtpolitik som bygger på strukturella och tillväxthöjande åtgärder. På skatteut-skottets område innebär denna politik bl.a. att kapitalförsörjningen för de mindre företagen skall förbättras genom ett permanent riskkapitalav-drag och att dubbelbeskattningen avskaffas. Vi motsätter oss också sådana dråpslag mot företagen som de nya redovisningsregler som regeringen har genomdrivit i fråga om momsen. Regeringen har tvingats föreslå en åter-gång till tidigare regler för de mindre företagen. Vår uppfattning är att reg-lerna måste ändras för alla företag. Ett annat förslag från vår sida är att målet för den översyn av företagsstö-den som görs bör kunna vara sänkta företagsstöd i utbyte mot sänkta skatter, t.ex. arbetsgivaravgifter. Även förslaget i motionen om att royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri är en åtgärd i rätt riktning. För företagsamheten är det också väsentligt att - på sätt som föreslås i motionen - avvisa regeringens förslag till skärpningar av förmögenhetsskatten på aktier och slopa sambeskatt-ningen. bör regeringens förslag till höjning av fribeloppet avslås. Införande av den s.k. värnskatten var en olycklig höjning av marginalskat-terna som urholkar effekterna av skattereformen. vill i stället slopa grundavdraget vid statlig inkomstskatt. Dessa förslag ger mins-kade inkomster på netto 2,5 miljarder . Vi föreslår också att fastighetsskatten sänks till i utbyte mot sänkta räntebidrag. Tjänstesektorn är enligt SCB:s prognoser den stora tillväxtsektorn fram . För att inte bromsa en positiv utveckling måste beskattningens diskrimi-nering av tjänsteproduktionen minska. Arbete beskattas hårdare än kapital, och tjänsteföretagen har allmänt varit högre beskattade än industriföretagen . Som framhålls i motionen skulle det emellertid vara en statsfi-nansiellt alltför dyr åtgärd att generellt minska tjänsteföretagens kostnader i någon betydande omfattning genom t.ex. sänkt moms eller sänkt arbetsgivar-avgift. välkomnar det förslag till ROT-avdrag som regering presenterar. Vi vill dock avsätta ytterligare resurser för att bredda basen för arbete som berättigar till avdrag och för att möjliggöra en större skattereduktion än regeringen föreslår.