yttr · GJ05SKU13Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beretts tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:207 om en ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten jämte motioner, proposition 1995/96:222 om vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten jämte motioner samt motionerna 1995/96:A45 av m.fl. (fp), 1995/96:A46 av m.fl. (kds) och 1995/96:A49 av m.fl. (m) om sysselsättningsåtgärder. tillstyrker de lagförslag på skatteområdet som regeringen lägger fram i proposition 222. De nya reglerna om försäljningsskatt på personbilar bör dock enligt utskottets mening träda i kraft den 11 i stället för eftersom uppgifter av denna innebörd lämnats vid regeringens presskonferens. ställer sig också bakom de bedömningar som regeringen redovisar beträffande andra åtgärder inom beskattningen för att främja sysselsättningen samt avstyrker de motionsyrkanden som har väckts i ärendet. Vid yttrandet har fogats avvikande meningar från m, fp, v, mp och kds. I proposition 207 anförs att ökningen av sysselsättningen i huvudsak måste ske i det privata näringslivet och att det därför behövs ett gott tillväxtklimat. Arbetet i med att finna former för en lättnad för företagen som återställer skatteuttaget till den nivå som etablerades med skattereformen kommer enligt regeringen att påskyndas. Avsikten är att ett förslag till en permanent lättnad i dubbelbeskattningen med inriktning på små och medelstora bolag skall läggas fram . Förmögenhets-beskatt-ningens utformning är också betydelsefull för de mindre företagens investe-ringar och expansion. I den översyn av förmögenhetsskatten som presenteras kommer därför skattefriheten för arbetande kapital att ligga fast. Detta gäller även aktier i bolag som är noterade på O- och OTC-listorna. Regeringen avser också att pröva olika möjligheter till förenklingar i skatte-lagstiftningen för mindre företag som bedrivs som enskild näringsverksam-het. Vidare kommer regeringen att föreslå en reduktion av arbetsgivaravgifter och egenavgifter med inriktning på de mindre företagen. I propositionen anförs att den inhemska efterfrågan har utvecklats lång-samt som den konkurrensutsatta sektorn vuxit snabbt. Från sysselsättningssynpunkt är det enligt regeringen angeläget med en god utveckling av de mer sysselsättningsintensiva, inhemska sekto-rerna av den svenska ekonomin, och regeringen presenterar därför två förslag som ökar aktiviteten på två betydelsefulla marknader, fastighets-marknaden och bilmarknaden. Kostnaden för köp av fastigheter begränsas genom en tillfällig nedsättning av stämpelskatten på fastigheter, och bilför-säljningen stimuleras genom ett skifte av skatteuttaget från försäljningsskatt till fordonsskatt. Vidare aviseras en ny bilförmåns-beskattning som förutom att stimulera den inhemska aktiviteten också kommer att bidra till en förbätt-rad miljö och ökad trafiksäkerhet. Som en allmän finansiering av de olika åtgärderna föreslås bl.a. en höjning av tobaksskatten . Vidare begränsas uppräkningen av skiktgränsen i inkomstskatteskalan . Skatten på utdelningar och reavinster på andelar i allemansfond höjs från till . Företagens möjligheter att avsätta till periodiseringsfonder begränsas. I flera motioner framställer motionärerna yrkanden om en annan inriktning av skattepolitiken. Moderata samlingspartiet föreslår i motionerna A49 yrkandena 1, 11, 15 och 17 i denna del och Fi109 yrkande 1 av m.fl. (m) att förutsätt-ningar för fler riktiga arbeten och en uthållig tillväxt skapas genom betydande skattesänkningar för hushåll och företag. Skattesänkningarna uppgår till ca och finansieras fullt ut genom minskade offentliga utgifter. Inkomstbeskattningen återställs till genom slopad värnskatt och företagens skatter sänks bl.a. genom slopad dubbelbeskattning för alla bolag och lindrade spärregler för fåmansbolag. En särskild skatte-reduktion för hushållstjänster införs. Bland åtgärderna ingår också att fattade beslut (prop. 1995/96:198, SkU31) om höjd energiskatt på bränslen och el undanröjs och momsredovisningsreglerna återställs. liberalerna förespråkar i motion Fi110 yrkande 1 av m.fl. (fp) en tyngdpunktsförskjutning i riktning mot en mer företagsvänlig politik, där selektiva inslag byts ut mot ett bättre generellt företagsklimat. kan enligt motionärerna stora belopp över-föras från selektiva företagsstöd (inklusive matmomsen) till sänkta skatter för företagandet. Viktiga punkter på skatteområdet är enligt motionärerna ett återupprättande av skattereformens princip om hälften kvar vid inkomst-beskattningen, avskaffad dubbelbeskattning, en återgång till tidigare moms-redovisningsregler och en ansvarsfull energiuppgörelse som inte resulterar i stora och plötsliga elprishöjningar. m.fl. (kds) anför i motion Fi113 yrkande 1 att goda och stabila förutsättningar bör skapas för individernas, familjernas och företagens utveckling. Det totala skattetrycket och skatten på arbete måste sänkas. Motionärerna vill åstadkomma en kraftig expansion av tjänstesektorn genom en skattesänkning för tjänster som riktar sig till hushållen. Dubbel-beskattningen av riskkapital bör avskaffas och riskkapitalavdraget permanen-tas. Även dessa motionärer vill se en återgång till tidigare momsregler. Före-tagsstöden bör användas för att sänka arbetsgivaravgifterna. Det är vidare enligt motionärerna hög tid att en skatteväxling genomförs. förslår i motion Fi116 yrkandena 1-3 av m.fl. (v) en sänkning av skatten på lägre inkomster, t.ex. genom höjt grundavdrag. Förslaget bör enligt motionärerna kombineras med ett slopat grundavdrag för inkomster som ligger över brytpunkten. Förmögenhets-skatten breddas och ytterligare skalsteg införs. För att stödja mindre och nystartade företag förespråkar motionärerna sänkta egenavgifter för egen-före-tagare och ett kreditstöd genom skatteavdrag. Inom tjänstesektorn före-slås sänkta arbetsgivaravgifter för såväl som privat tjänstesektor. Bolagsbeskattningen bör enligt motionärerna höjas och en särskild värnskatt på tas ut. På energi- och miljöområdet vill motionärerna se ett successivt ökat skatteuttag, främst för el och koldioxidutsläpp. De höjda skatterna på energi- och miljöområdet bör ingå i en plan för en grön skatte-växling för att finansiera sänkt skatt på arbete. En målsättning kan vara att växlingen skall omfatta av BNP. Regeringen bör i samband med budgetpropositionen för redovisa ett samlat ställ-ningstagande till hur de fördelnings-politiska skevheterna i skatte-reformen skall justeras. Från anförs i motion Fi112 yrkande 1 av m.fl. (mp) att en förkortning av arbetstiden bör underlättas genom en sänkning av de allmänna egenavgifterna. Vidare bör arbetskraftskostnaden sänkas genom en successiv neddragning av arbets-givaravgifterna, vilket finansieras genom höjda energi- och miljöskatter. Fram bör ca växlas från arbete till energi och miljö. Vidare bör små och medelstora företag ges ökad tillgång till riskvilligt kapital och få ändrade skatteregler som underlättar nyföretagande och till-växt. I motion Fi117 yrkande 25 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om behovet av en skatteväxling som ekonomiskt styrmedel för en ekologisk omställning. vill framhålla att stora uppoffringar gjorts för att sanera de offentliga finanserna och återvinna omvärldens förtroende för en stabil svensk krona. Det är viktigt att saneringspolitiken nu fullföljs så att målen om balans i de offentliga finanserna successivt nås. Med en sådan inriktning läggs en fast grund för företagande, expansion, tillväxt och ökande syssel-sättning. innebär dagens situation att det är angeläget att vidta särskilda åtgärder som kan leda till en ökad expansion och sysselsättning. Regeringens åtgärder har denna inriktning och är finansierade fullt ut. Åtgärderna är också godtagbara från fördelningspolitisk synpunkt. Att begränsa arbetslösheten är vad som är mest angeläget, inte minst från fördelnings-synpunkt. Ansvaret för de budgetpolitiska målen och kravet på fördelningspolitisk hänsyn gör att det enligt utskottets mening inte kan bli tal om åtgärder som försvagar budgeten eller medför en förskjutning inom saneringsprogrammet som rubbar den fördelningspolitiska balansen. Utskottet vill i samman-hanget erinra om att värnskatten och den lägre mervärdesskatten på livs-medel utgör viktiga inslag i denna balans. Värnskatten kommer enligt gällande lagstiftning att upphöra . Som utskottet konstate-rade kommer regeringen att föreslå hur det samlade skatte- och avgiftsuttaget skall justeras för att en bättre fördelningsprofil skall nås. Avgörande för den fördelningspolitiska profilen är också balansen mellan besparingar och skattehöjningar. Mot den angivna bakgrunden och med hänvisning till vad utskottet anfört tidigare i vår i yttrande till finansutskottet (1995/96:SkU12y) ser utskottet inte någon anledning att tillstyrka motionärernas riktlinjer för skattepolitiken. Det anförda innebär att utskottet ställer sig bakom den inriktning som anges i proposition 207 och avstyrker motionerna A49 yrkandena 1, 11, 15 och 17 i denna del, Fi109 yrkande 1, Fi110 yrkande 1, Fi112 yrkande 1, Fi113 yrkande 1 och Fi116 yrkandena 1 och 2 såvitt avser utskottets bered-ningsområde. Saneringsprogrammet innebär en högre beskattning inom miljö- och energipolitiken vilket påskyndar en nödvändig omställning mot ett ekologiskt mer uthålligt samhälle. En ökad miljörelatering utreds inom , och regeringen har enligt vad som framgått tidigare i vår för avsikt att pröva möjligheterna till en s.k. grön skatteväxling när kommittén redovisat sitt arbete. Enligt utskottets mening bör regeringens ställnings-tagande avvaktas i denna del, och utskottet avstyrker därför även motionerna Fi116 yrkande 3 och Fi117 yrkande 25. <2En tillfällig nedsättning av stämpelskatten I propositionen föreslås en tillfällig nedsättning av stämpelskatten i syfte att minska transaktionskostnaden vid förvärv av fastigheter. Stämpelskatten sätts ned till en tredjedel vid förvärv av fast egendom och tomträtter 31 december 1997. En förutsättning är att inskrivning beviljas före utgången av . I stället för skattesatserna respektive skall de nya skattesatserna vara respektive . Överskjutande skatt på förvärv som skrivs in fram till kommer att återbetalas i särskild ordning. Regeringen förutsätter att det utrymme som skapas genom sänkningen av stämpelskatten inte tas i anspråk för att höja andra transaktionskostnader, t.ex. mäklararvoden. Skatte-sänk-ningen skulle i så fall inte få avsedd effekt. Regeringen avser att följa utvecklingen i detta hänseende. Avslagsyrkanden framställs i motioner från och Miljö-partiet. I motion Fi116 yrkande 4 av m.fl. (v) anför motio-närerna att stämpelskatten utgör en så pass begränsad kostnad vid köp av småhus att den inte på något avgörande sätt påverkar beslutet att genomföra ett förvärv. Vid större affärer uppgår stämpelskatten visserligen till betydande belopp men spelar även i dessa fall en marginell roll för den långsiktiga avkastningen och därmed prisbilden. Även om antalet fastig-hetsaffärer ökar är det enligt motionärerna osannolikt att detta skulle påverka byggandet. I motion Fi117 yrkande 15 av m.fl. (mp) anförs att det är tveksamt om en stimulans för köp av redan byggda fastigheter kommer att ha någon effekt på byggandet. Det är enligt motionärerna bättre att t.ex. satsa ytterligare på allergisanering av skolor och bostäder. I motion Fi129 av () anförs att hänvisningen till förvärvsdatum kan ge upphov till tolkningstvister, och motionären hemställer därför att nedsättningen får avse alla inskrivningsbeslut som fattas efter den och där ansökan om inskrivning har ingivits . Som anförs i propositionen har omsättningen på den svenska fastighets-marknaden sjunkit avsevärt sedan fastighetskrisen . Visserligen har omsättningen börjat stiga igen men den ligger fort-farande på en låg nivå. Det senaste årets kraftiga räntefall har ännu inte fått effekt på priserna. En orsak till att priserna ännu inte börjat stiga kan vara den låga omsättningen på andrahandsmarknaden. Nuvarande stämpelskatt höjer transaktions-kostnaderna på denna marknad och bidrar därför till att dämpa omsättningen. Enligt skatteutskottets mening skulle en nedsättning av stämpelskatten öka omsättningshastigheten på andrahandsmarknaden och bidra till att kostnads-sänkningarna genom räntefallet snabbare slår igenom på priserna. En tids-begränsning av åtgärden förstärker denna effekt. En ökad omsättning på andrahandsmarknaden med en följande prisuppgång bidrar till att minska prisskillnaden mellan det befintliga beståndet och nyproduktionen. En redu-cerad stämpelskatt torde därför få positiva effekter på nyproduktionen och därmed på sysselsättning och offentliga finanser. Enligt skatteutskottets mening kan en sänkning av stämpelskatten på fastigheter underlätta en återhämtning inom byggsektorn som drabbats hårt av arbetslöshet. anser att förslaget bör genomföras. När det gäller den närmare utformningen kan utskottet instämma i motio-närens påpekande om att anknytningen till förvärvsdagen inte är problemfri. Avsikten med denna anknytning är att stimulansen skall vara begränsad till de förvärv som avtalas efter , då förslaget blev allmänt känt. I normalfallet är det således ingen tvekan om att det är kontraktsdatum som avgör när ett förvärv skall anses ha skett. I inskrivningsärenden är det emellertid vanligt att endast köpebrev ges in, och anknytningen till kontraktsdatum kan därför ge upphov till ett visst merarbete för ingivare och myndigheter. Det finns också en viss risk för omdatering av de kontrakt som skrivits före . De invändningar som kan redovisas måste emellertid enligt utskottets mening ställas mot den merkostnad som uppkommer om anknytningen till förvärvsdatum släpps. Enligt utskottets bedömning uppgår denna merkostnad till betydande belopp. Det bör även beaktas att denna merkostnad avser förvärv som avtalats innan stimulansen blev känd. Vid en samlad bedömning anser utskottet att anknytningen till förvärvs-datum bör behållas. tillstyrker med det anförda proposition 222 i denna del och avstyrker motionerna Fi116 yrkande 4, Fi117 yrkande 15 och Fi129. I motion Fi118 yrkande 1 av m.fl. (kds) anförs att det stora problemet på fastighetsmarknaden inte är stämpelskatten utan B Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten