yttr · GJ05NU10Y · 1996-01-01 00:00:00 — I motionen förordas vidare att den privatisering av statliga företag som inleddes under den borgerliga regeringen återupptas. och föreslås därvid ges förtur. Regeringen påstås i motionen utsätta forskningen för en nedrustning, vilken måste stoppas. Motionärerna föreslår att det skall tillsättas en särskild utredning avseende vilka forskningsområden som har särskild betydelse och särskild potential för och svenska företag. Vidare föreslås att det skall inrättas en databas om forskning som skall vara tillgänglig för företagen. Regeringens förslag om ett program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt avvisas i kommittémotionen 1995/96:Fi119 (m). Motionärerna har svårt att se de olika inslagen som ett sammanhängande program. Intrycket sägs snarare vara att det är en dagsaktuell sammanställning av olika pågående utredningar och planerade åtgärder. Motionärerna stöder åtgärderna i det föreslagna programmet i de delar de sammanfaller med förslag som Moderata samlingspartiet tidigare lagt fram. Det hänvisas till förslag i den tidigare refererade motionen 1995/96:A49 (m). bör göra ett tillkännagivande om vikten av frihandel mellan EU och tredje land och om vikten av den inre marknadens fulla förverkligande och upprätthållande, anförs det i motion 1995/96:Fi125 (m). Dessa båda områden är viktiga för de svenska företagens möjligheter att kunna hävda sig i konkurrensen och för företagens möjligheter att bibehålla och skapa nya arbetstillfällen, anser motionärerna. I liberalernas kommittémotion 1995/96:Fi123 sägs att motionen skall läsas tillsammans med partimotionen med anledning av proposition 1995/96:207 om en ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten . Partimotionen är den övergripande, medan kommittémotionen främst är en genomgång av vissa konkreta förslag i regeringens program. har inte remitterat proposition 1995/96:207 jämte motioner för yttrande. förordar ett mer ambitiöst mål för sysselsättningen än regeringen, sägs det i kommittémotionen. Ett sådant mål gör det också nödvändigt att besluta om fler åtgärder som förbättrar klimatet för företagen, anför motionärerna. I partimotionen 1995/96:A45 (fp) föreslås en sänkning av arbetsgivaravgifterna. För att finansiera detta föreslås i motionen sänkta företagsstöd. Propositionens avsnitt om en offensiv näringspolitik för tillväxt och sysselsättning är, sägs det i partimotionen 1995/96:Fi116 (v), i mångt och mycket en bra beskrivning av de problem som svenska företag står inför. Motionärerna har förståelse för att det behövs mer utredningar och kartläggningar, men menar att det nu är bråttom med att lägga fram konkreta förslag. I motionen kommenteras regeringens förslag till program för småföretagsutveckling m.m. Motionärerna understryker småföretagens betydelse för sysselsättningen. Konkret föreslås bl.a. ett tillkännagivande av angående patentavgifter; motionärerna anser att det är bra att regeringen uppmärksammar problemen med patentintrång men förordar dessutom att de svenska patentavgifterna skall halveras och att skall agera för lägre patentkostnader i övriga . Ett väl fungerande näringsliv är en grundläggande förutsättning för uthållig samhällsutveckling, anförs det i partimotionen 1995/96:Fi117 (mp). Ett positivt företagsklimat förutsätter att det finns en i grunden positiv inställning till företagande hos befolkningen, säger motionärerna. De föreslår att hos regeringen skall begära förslag om hur moment om företagande skall kunna integreras i kursplanerna i alla stadier i undervisningsväsendet. Ett positivt företagsklimat innebär också, enligt motionärerna, att företagandets villkor - lagstiftning, skatteregler, deklarationer, lämnande av uppgifter till myndigheter, m.m. - blir så enkla som möjligt. De föreslår att ett särskilt organ skall inrättas med uppgift att verka för fortlöpande förenklingar och avregleringar för företagandet. Regeringens förslag om ett program för småföretagsutveckling m.m. bör avslås av , anförs det i den sistnämnda motionen. Även om många av de redovisade ändamålen i och för sig kan vara både vällovliga och viktiga, anser de gröna att förslaget har brister. Det anges t.ex. inte i propositionen hur de föreslagna medlen skall fördelas eller genom vilka organ de skall förmedlas, anför motionärerna. De menar att de föreslagna insatserna tangerar annat statligt företagsstöd och stöd som lämnas av EU. borde därför hos regeringen begära en samlad översyn av alla företagsstöd. Motionärerna föreslår att regeringen , mot bakgrund av bl.a. betänkande Kompetens och kapital - om statligt stöd till företag (SOU 1996:69), skall återkomma med ett mer genomarbetat program för småföretagsutveckling. I motionen föreslås vidare ett antal åtgärder i syfte att öka sysselsättningen, varav följande fyra yrkanden berör näringsutskottets beredningsområde: bör göra tillkännagivanden om behovet av statligt stöd till nätverk som stimulerar småföretagens miljötänkande, om ytterligare medel för utökning av rådgivningen vid de lokala kooperativa utvecklingscentrumen (LKU), om att ansvar för delar av verksamheten med nyföretagarlån och lån till kvinnors företagande bör överflyttas från till LKU samt om vikten av att hälften av det stöd som utgår till nyföretagande skall tilldelas kvinnors företagande. Beträffande det första området - småföretagens miljötänkande - hänvisar motionärerna till goda erfarenheter av ett projekt i . En höjning av anslaget till LKU från (på 12-månaders-basis) till föreslås för att möjliggöra en ökning av antalet rådgivare. Finansiering föreslås ske genom att medel överförs från anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (A 2) under huvudtitel. En del av nyföretagarlånen och lånen till kvinnors företagande bör beviljas av LKU, anser motionärerna och föreslår därför att ca skall överföras från till LKU. Slutligen föreslås det i motionen att statsmakterna skall ha som målsättning att hälften av det stöd som staten lämnar till nya företagare bör riktas till kvinnors företagande. Det skall, enligt motionärerna, inte vara fråga om någon positiv särbehandling av kvinnor som grupp, utan kvinnor skall tilldelas vad som bör tillkomma dem utifrån storleken på gruppen arbetslösa kvinnor. Näringspolitiken måste syfta till att skapa goda generella betingelser för företagandet, anförs det i partimotionen 1995/96:Fi118 (kds). Det handlar om åtgärder inom bl.a. finans-, skatte-, arbetsmarknads-, utbildnings- och näringspolitiken. I propositionens avsnitt (5) om offensiv näringspolitik för tillväxt och sysselsättning förekommer det i stor omfattning beskrivningar av problem och målsättningar som kan dela, sägs det. Däremot saknar motionärerna konkretioner, bl.a. avseende förenklingar för företag och åtgärder för teknikspridning. Det föreslagna programmet för småföretagsutveckling m.m. ser dock inga skäl att motsätta sig; de föreslagna satsningarna sägs ligga i linje med vad partiet har arbetat för. Inställningen till företagande, företagsklimatet, är avgörande för benägenheten att starta företag, anförs det i partimotionen 1995/96:A46 (kds). Politiker, skolor, företagare, organisationer m.fl. har ett gemensamt ansvar härvidlag. I skolundervisningen bör ingå moment om företagens betydelse och företagandets villkor, anser motionärerna. De föreslår vidare att en småföretagarminister skall tillsättas. bör också hos regeringen begära förslag om åtgärder för att minska byråkratin för små företag, anförs det. En särskild instans för fortlöpande avreglering och förenkling föreslås bli inrättad. För att öka tillgången till riskkapital föreslås i den nyssnämnda motionen att det skall inrättas system med lokala börser. Därigenom avses transaktionskostnaderna mellan lokala investerare och lokala företag kunna minska. I syfte att förbättra investeringsklimatet föreslås vidare att av all statlig teknikupphandling skall kanaliseras till små och medelstora företag. Åtgärder för att nya rön inom forskning och utveckling skall bli mer tillgängliga för småföretagen förordas också i motionen, liksom åtgärder för att förbättra utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv i syfte att stimulera kommersialisering av forskning. En översyn av företagsstöden är angelägen, anförs det vidare i motionen. Förslagen i det tidigare nämnda betänkandet av är mycket begränsade, anser motionärerna. De menar att målet med en översyn bör vara sänkta företagsstöd i utbyte mot sänkta skatter och arbetsgivaravgifter. Också i motion 1995/96:Fi118 (kds) förordas sänkta företagsstöd. Dessa föreslås - utan preciseringar av vilka företagsstöd som avses - bli sänkta med , och för de tre för att finansiera den i motionen förordade sänkningen av arbetsgivaravgifterna. I syfte att stimulera tjänsteföretagande föreslås i motion 1995/96:A46 (kds) bl.a. införande av den s.k. danska modellen. Denna modell innebär att direkta statliga bidrag lämnas för att komplettera den timersättning ett hushåll betalar för en tjänst. I motion 1995/96:Fi134 (s, c) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att möjliggöra för kooperativa företag och lokala kooperativa utvecklingscentrum att på olika sätt medverka i processen för att minska arbetslösheten i . Motionärerna anser att LKU bör bjudas in till den länsvisa samverkan som regeringen föreslår i programmet för småföretagsutveckling m.m. Vidare menar de att den särskilda delegation för förenkling som regeringen avser inrätta bör ges i uppdrag att särskilt beakta de speciella problem som de små kooperativa företagen kan ställas inför. Slutligen föreslås att det från det föreslagna anslagsbeloppet på för programmet för småföretagsutveckling m.m. skall anvisas medel för kooperativ utveckling. bör göra ett tillkännagivande om vikten av samordnade insatser för att utveckla svensk formgivning som ett medel för ökad tillväxt, nationell identitet och livskvalitet, anförs det i motion 1995/96:Fi131 (s). I motionen föreslås insatser i följande avseenden: God formgivning och industridesign bör ingå i målen för samhällets näringspolitik på central och regional nivå; fort- och vidareutbildning inom form och design bör utvecklas; angivande av krav på god form vid statlig upphandling och verkande för att den kommunala sektorn beaktar formfrågor vid sin upphandling; genomförande av centrala och regionala näringslivskonferenser för små och medelstora företag om formgivningsfrågor; utredning av förutsättningarna för att i anslutning till etablera ett svenskt centrum för formgivning i ; övervägande av möjligheten att i samverkan med Svensk Form etablera ett svenskt designråd; stimulans av tillväxtområden som t.ex. miljöteknik. I motionerna 1995/96:Fi137 (s) och 1995/96:Fi136 (c) - med likalydande yrkanden och motiveringar - föreslås att skall ges i uppdrag att, i samarbete med , utveckla ett system för kreditgivning enligt en modell som tillämpas i . Systemet innebär att staten ställer en garantiram till bankernas förfogande, varvid ramen fördelas mellan de banker som anmäler intresse. Garantin täcker endast hälften av lånebeloppet, medan banken svarar för den andra hälften. Om garantin faller ut kompenseras banken endast för av kostnaderna. Banken betalar en kommission på , vilken i sin tur tas ut av det berörda företaget. Företaget betalar en ränta på hela lånet, motsvarande en lågriskkredit. Garantigivningen bör, enligt motionärerna, ske inom ALMI:s befintliga ramar. bör hos regeringen begära ett förslag om utformning av ett sy-stem med kvinnliga affärsrådgivare i varje kommun, anförs det i motion 1995/96:Fi135 (c). Oförmågan att anpassa samhällets insatser till kvinnors och mäns olika behov har medfört att nyföretagandet bland kvinnor i varit lågt, hävdar motionärerna. De noterar dock att en del insatser har gjorts, t.ex. anvisande av medel till , inrättande av kvinnliga affärsrådgivare i vissa kommuner, inrättande av regionala och nationella resurscentrum och införande av lån till kvinnors företagande. har under innevarande i olika sammanhang behandlat frågor om näringspolitikens inriktning. Det har skett i bl.a. yttranden till finansutskottet över den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150, yttrande NU9y) och över den s.k. tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25, yttrande NU3y), till vilka näringsutskottet nu hänvisar. Vidare hänvisar näringsutskottet till följande betänkanden: 1995/96:NU26 om aktiv förvaltning av statens företagsägande (prop. 1995/96:141), 1995/96:NU24 om en sjätte m.m. (prop. 1995/96:171), 1995/96:NU19 om forskning inom skogs- och livsmedelsindustrierna (motionsbetänkande) och 1995/96:NU21 om vissa konkurrens- och avregleringsfrågor (motions-betänkande). Många av de frågor som tas upp i motionerna behandlas i propositionen. Det gäller t.ex. förenklingar för företagen, avregleringar, teknikspridning, teknikupphandling, forskningssamverkan, åtgärder på miljöteknikområdet, patentfrågor, riskkapitalförsörjning, tjänstesektorn, exportfrämjande ( vad som sägs i propositionen beträffande dessa områden har näringsutskottet redogjort för i det föregående. Beträffande den begäran som görs i motion 1995/96:Fi125 (m) om ett riksdagsuttalande om vikten av frihandel mellan EU och tredje land kan noteras att regeringen i ett särskilt avsnitt i propositionen (5.2.5) understryker betydelsen av en ökad liberalisering i världshandeln. Där sägs bl.a. att eftersträvar en sådan liberalisering, och att regeringen kommer att verka för att EU skall inta en aktiv och pådrivande roll i multilaterala handelsförhandlingar i () om en fortsatt liberalisering, bl.a. i form av tullavveckling. Regionala frihandelsavtal sägs därtill kunna komplettera EU:s multilaterala ansträngningar. Vidare anges att regeringen skall verka för ökad öppenhet i EU:s gemensamma handels- och jordbrukspolitik samt för en restriktivare användning av EU:s egna skyddsinstrument. Förslag rörande företagsstöd framläggs i några motioner. - som haft i uppdrag att granska vissa former av statliga företagsstöd - avlämnade, som tidigare nämnts, sitt betänkande (SOU 1996:69). Detta utredningsbetänkande har ingått i underlaget för den nu aktuella propositionen. Vissa delar av utredningsförslagen kan, enligt uppgift, komma att beaktas i budgetpropositionen . Det system för kreditgivning som förordas i motionerna 1995/96:Fi137 (s) och 1995/96:Fi136 (c) har behandlats av . I det nyssnämnda betänkandet föreslås - i likhet med vad som görs i motionerna - att , i samråd med , skall ges i uppdrag att undersöka möjligheterna att inrätta ett nytt system med lånegarantier för företag som har svaga bankmässiga säkerheter. Finansieringen avses ske inom ramen för ALMI:s befintliga resurser. Som nämnts är förslag föremål för beredning inom . Frågor om lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) tas upp i motionerna 1995/96:Fi134 (s, c) och 1995/96:Fi117 (mp). För en utförlig beskrivning av LKU hänvisar näringsutskottet till det näringspolitiska betänkandet (bet. 1994/95:NU18 s. 47). Stöd till LKU utgår från anslaget Stöd till kooperativ utveckling (E 2) under trettonde huvudtiteln. För innevarande budgetår har anvisats, motsvarande på 12-månadersbasis. beslutade (bet. 1993/94:NU15) om en höjning av anslaget med på 12-månadersbasis. I en reservation (m, fp, c, kds) avvisades denna höjning. Det finns ca 20 LKU geografiskt spridda i landet. LKU tillhandahåller information om de kooperativa företagsformerna samt ger stöd och råd till dem som vill starta kooperativa småföretag. Mot bakgrund av ett tillkännagivande av har en särskild utredare, , haft i uppdrag att se över de kooperativa företagsformernas ställning till andra företagsformer. Betänkande (SOU 1996:31) lades fram . Remissbehandling pågår till . I den ena av de här aktuella motionerna ( 1995/96:Fi134 (s, c) - föreslås att LKU skall inbjudas till den i propositionen föreslagna regionala samverkan. Enligt vad utskottet erfarit finns det inget som hindrar att så blir fallet. Avsikten är att den regionala samverkan skall organiseras utifrån de förutsättningar som gäller i de olika regionerna. LKU som är aktiva på det näringspolitiska området kan sålunda självfallet ingå bland de aktörer som kan engageras i den regionala samverkan. Inte heller finns det, enligt vad utskottet erfarit, något som hindrar att den av regeringen föreslagna delegationen för förenkling för småföretagen tar upp problem som de kooperativa företagen kan ställas inför. I motion 1995/96:Fi117 (mp) föreslås, som redovisats, att skall överflyttas till LKU från ALMI:s verksamhet med nyföretagarlån och lån till kvinnors företagande. Vidare föreslås i motionen att hälften av statens stöd till nyföretagande skall avse kvinnors företagande. För en beskrivning av ALMI:s verksamhet hänvisas till betänkande 1994/95:NU18 (s. 26 och 43) och till yttrande 1995/96:NU3y (s. 6 och 9). För sin finansieringsverksamhet disponerar ett kapital på ca , varav ca är bundet i utestående lån och ca är disponibelt. Till ett särskilt anslag (A 3) under huvudtitel har för främjande av kvinnors företagande anvisats innevarande budgetår. /95 anvisades . I ett ägardokument från staten till anges att bör sträva efter att aktivt bedriva verksamhet med nyföretagarlån och lån till kvinnors företagande. För denna senare verksamhet har staten tillfört sammanlagt , varav merparten har lånats ut till enskilda företag, sägs det. bör tills vidare avsätta en medelsram, inklusive tilldelade medel, på totalt ca för lån till kvinnors företagande, anförs det i ägardokumentet. Verksamheten kan komma att tillföras ytterligare medel, heter det vidare. Frågan om insatser för kvinnors företagande har, som redovisats, också tagits upp i motion 1995/96:Fi135 (c). Där föreslås att kvinnliga affärsrådgivare skall inrättas i varje kommun. Kvinnliga affärsrådgivare har inom ramen för ett treårigt projekt, med start , inrättats i samtliga 62 kommuner i stödområdet. svarar för en fjärdedel av kostnaderna, och har avsatts för ändamålet under huvudtitel. har också via anslag (A 2) Småföretagsutveckling under de tre budgetåren 1993/94(1995/96 disponerat resp. 5, 5 och för särskilda insatser ( främst genom ALMI:s regionala utvecklingsbolag ( för att främja kvinnliga företagares verksamhet. Denna verksamhet har avsett olika pilotprojekt, som t.ex. mentorprojekt och utbildningsprojekt. I den aktuella motionen omnämns också ett nationellt samt regionala resurscentrum för kvinnor. I proposition 1993/94:140 om bygder och regioner i utveckling angavs att regionala resurscentrum borde inrättas på initiativ av länsstyrelserna. Vidare sades att ett nationellt resurscentrum borde inrättas av i samarbete med . Frågor om dessa resurscentrum tillhör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Slutligen lämnar näringsutskottet några uppgifter om insatser på designområdet, som tas upp i motion 1995/96:Fi131 (s). Under det tidigare nämnda anslaget Småföretagsutveckling (A 2) finns innevarande budgetår upptaget ett belopp på för bidrag till designorganisationer. I regleringsbrevet anges att medlen skall användas för bidrag till organisationer på designområdet som har rikstäckande verksamhet och som främjar design i små och medelstora företag, i första hand Stiftelsen Svensk Industridesign. Stiftelsen bedriver bl.a. verksamhet i samarbete med , baserat på ett avtal. Förslag om inrättande av ett designråd, som framförs i motionen, har också lagts fram av i betänkandet Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84). Beredningsarbete inför en kulturpolitisk proposition pågår inom . behandlar först den allmänna frågan om näringspolitikens inriktning och därefter regeringens förslag till program för småföretagsutveckling m.m. Slutligen behandlas vissa speciella frågor som aktualiserats i olika motioner. När det gäller näringspolitikens inriktning vill näringsutskottet inledningsvis framhålla att näringspolitiken måste ses mot bakgrund av den ekonomiska politik som förs. Denna måste innebära en stram finanspolitik, som ger förutsättningar för låga räntor och låg inflation. En fortsatt sanering av statsfinanserna måste genomföras. vill också i detta sammanhang beröra frågan om frihandel, som tas upp i motion 1995/96:Fi125 (m). Frihandel är, enligt utskottets mening, en avgörande drivkraft för den globala ekonomiska utvecklingen. Som sägs i både propositionen och den nämnda motionen bör fortsätta att verka för ökad liberalisering i världshandeln. Enligt utskottets mening är det angeläget att inom EU intar en aktiv och pådrivande roll och fortsätter att verka för ökad frihandel mellan EU och tredje land. Den inre marknaden utgör, enligt näringsutskottets uppfattning, ett kärnområde i EU-samarbetet. Genom den inre marknaden har svenska företag och konsumenter fått tillgång till en hemmamarknad som omfattar ca 370 miljoner invånare. En väl fungerande inre marknad är av avgörande betydelse för ekonomi och utveckling. Det är därför väsentligt att en effektiv tillämpning av lagstiftningen beträffande denna marknad säkerställs, så att det inte uppkommer konkurrenssnedvridningar mellan företag i olika länder. bör fortsätta att inom EU agera i denna riktning. Med det anförda avstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del. Näringspolitikens syfte är - enligt näringsutskottets uppfattning och i likhet med vad som anförs i propositionen - att främja förnyelse och tillväxt i näringslivet. En sådan politik innebär att med olika generella medel stärka det nationella produktionssystemet. Därvid är det centralt att spelreglerna är överskådliga, konsekventa och stabila. konkurrens är vidare en förutsättning för ett dynamiskt näringsliv. Näringspolitiken måste vara inriktad på att främja nyföretagande och tillväxt av befintliga småföretag. De små företagen har en avgörande roll för förnyelsen av näringslivet och därmed sysselsättningen. För att underlätta denna förnyelse är det viktigt att attityder påverkas samt att villkoren för tillväxt, företagande, entreprenörskap och innovationer förbättras. Olika hinder för småföretagens expansion måste undanröjas. En angelägen uppgift för näringspolitiken är att främja utvecklingen av de små och medelstora företagens förmåga att övergå till mer flexibla arbetsorganisationer, att öka kunskaps- och kompetensnivån inom företagen och att öka användningen av modern teknik. För att åstadkomma detta anser näringsutskottet att den modell som regeringen föreslår och som bl.a. innebär en ökad betoning av den regionala nivåns betydelse bör kunna vara en effektiv och ändamålsenlig väg att gå. Med det anförda avstyrker näringsutskottet de här aktuella motionerna 1995/96:A49 (m), 1995/96:A45 (fp), 1995/96:Fi117 (mp), 1995/96:Fi118 (kds) och 1995/96:A46 (kds) i berörda delar. övergår så till att behandla regeringens förslag till program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt, m.m. tillstyrker regeringens förslag till nu aktuellt program. De åtgärder som föreslås i programmet har en sådan inriktning som överensstämmer med utskottets syn på hur näringspolitiken bör bedrivas: Det skall sålunda inrättas en delegation för förenkling för småföretagen. För de små företagen är ofta hemmamarknaden av särskild betydelse. Olika åtgärder skall vidtas för att främja kunskapsöverföring och teknikspridning - mellan högskolor och de små och medelstora företagen, mellan stora och små företag, mellan utbildnings- och forskningsvärlden och allmänheten. Särskilda insatser skall genomföras beträffande skogsnäringen, miljöteknikområdet, turistnäringen och tjänstesektorn. Vidare ingår åtgärder avseende småföretagens riskkapitalförsörjning och införande av en patentintrångsförsäkring. På ett övergripande plan skall en ny regional samverkan mellan olika regionalpolitiska aktörer komma till stånd. Ställningstagandet innebär att näringsutskottet avvisar yrkandena i motionerna 1995/96:Fi119 (m) och 1995/96:Fi117 (mp) om avslag på regeringens förslag. vill framhålla att regeringen, som sägs i propositionen, avser att halvårsvis följa upp utvecklingen och ha en beredskap för att vidta ytterligare åtgärder.