yttr · GJ05KRU12Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda kulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. jämte motioner, allt i den del som berör kulturutskottets beredningsområde. Med anledning av propositionen har väckts motionerna 1995/96:Fi116-Fi137. yttrar sig över dels proposition 1995/96:222 i vad avser avsnitten 6.3.1 och 6.4.1, dels motionerna 1995/96:Fi116 yrkandena 18 och 19, 1995/96:Fi117 yrkande 23, 1995/96:Fi118 yrkande 11, 1995/96:Fi126 och 1995/96:Fi131. beslöt om utgiftstak för staten och om en preliminär fördelning av statens utgifter på utgiftsområden. I dessa beslut ingick beräkning av resurser för en större varaktig satsning på vuxenutbildning på gymnasial nivå. Antalet platser för denna vuxenutbildningssatsning angavs till 100 000, varav ca 90 000 inom vuxenutbildning och 10 000 på folkhögskolorna (prop. 1995/96:150, "ekonomiska vårpropositionen", yttr. 1995/96:UbU6y, yttr. 1995/96:KrU9y, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Platserna på folkhögskolor skall ersätta hittillsvarande tillfälliga insatser med konjunkturrelaterade medel. I sitt yttrande till finansutskottet framhöll kulturutskottet att folkbildningen är en viktig del av den allmänna vuxenutbildningen i arbetet med att höja utbildningskompetensen och utjämna utbildningsklyftor i samhället (yttr. 1995/96:KrU9y s. 3-5). Folkbildningens speciella förutsättningar, både hos studieförbunden och hos folkhögskolorna, borde därför tas i anspråk för att åstadkomma en så god utbildningssituation som möjligt för den enskilde. tillstyrkte att medel skall beräknas för 10 000 platser på folkhögskolor (inom utgiftsområde 17). Mot bakgrund av studieförbundens möjligheter och erfarenheter, bl.a. inom utbildningen för arbetslösa, utgick kulturutskottet dessutom från att regeringen i kommande förslag om medelsberäkningar budgetproposition skall komma med förslag om omfördelning av resurser från de i propositionen förordade 90 000 platserna för vuxenutbildning (inom utgiftsområde 17) till folkbildningen (inom utgiftsområde 16), i första hand avseende utbildning anordnad av studieförbunden. anförde i sitt yttrande till finansutskottet att folkhögskolan och studieförbunden har möjligheter att erbjuda god vuxenutbildning. hade inte något att erinra mot att regeringens fortsatta överväganden inför budgetpropositionen skulle kunna komma att innebära vissa förändringar av ramarna i fråga om medel för vuxenutbildning resp. folkbildning (yttr. 1995/96:UbU6y s. 8). såg utbildningssatsningen i den ekonomiska vårpropositionen som betydelsefull (bet. 1995/96:FiU10 Del 1 s. framhöll att denna satsning är en framtidssatsning och en investering i kunskap och kompetens. Den är ett viktigt inslag i ansträngningarna att stärka tillväxten, öka sysselsättningen, minska klyftorna och trygga välfärden. tillstyrkte att skulle godkänna den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden och framhöll att förslag som främst avsåg budgetfrågor med anknytning till enskilda anslag inte borde prövas i detta sammanhang. I proposition 222 återkommer regeringen med förslag rörande vuxenutbildningssatsningen och föreslår att skall godkänna att en utbildningssatsning görs i enlighet med de riktlinjer som regeringen förordar i propositionen (avsnitten 6.3.1 och 6.4.1). Förslaget innebär bl.a. att satsningen på vuxenutbildning blir femårig med start /98. Vissa insatser avses påbörjas redan under /97. skall ett kraftigt kunskapslyft åstadkommas för den grupp vuxna som har störst behov av utbildning, dvs. i första hand vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens. Därutöver skall satsningen även omfatta anställda som helt eller delvis saknar denna kompetens. Satsningen skall också bidra till att utveckla nya former för att möta vuxnas behov av utbildning . (U 1995:09) skall få i uppdrag att följa satsningen. Efter femårsperioden skall satsningen kunna avlösas av ett nytt vuxenutbildningssystem. Satsningen skall - vilket även förordades i den ekonomiska vårpropositionen - avse 100 000 platser, varav 10 000 platser på folkhögskolor som skall fördelas av och 90 000 platser som kommunerna skall få ansvar för. En av regeringen tillsatt delegation skall till en början fördela medel till kommunerna. Kommunerna skall i fråga om sin del av utbildningssatsningen ha frihet att välja den organisation och utnyttja de utbildningsanordnare, t.ex. folkhögskolor, studieförbundsavdelningar m.fl., som är effektivast och som bäst svarar mot målgruppens behov och de lokala förutsättningarna. Regeringen anför bl.a. att kommunerna bör utnyttja möjligheten att anlita utbildning, varefter behörighetsgivande betyg kan utfärdas efter godkänd prövning vid vuxenutbildning, statens skolor för vuxna eller gymnasieskola. Regeringen anför - med hänvisning till vad kulturutskottet anfört i sitt yttrande 1995/96:KrU9y om omfördelning av resurser från vuxenutbildning till folkbildningen, främst studieförbunden - att folkbildningen och inte minst studieförbunden kommer att ha viktiga uppgifter inom ramen för den satsning som kommunerna får ansvaret för att organisera. Antalet platser på folkhögskolor bör enligt motion Fi116 (v) ökas med 5 000 till 15 000 som de platser som kommunerna skall ansvara för bör minskas från 90 000 till 85 000 (yrkande 18). Motsvarande merkostnader beräknas i motionen till . Folkhögskolorna och det förhållningssätt som präglar undervisningen där skapar enligt motionen en unik trygghet i utbildningssituationen. Detta har särskilt stor betydelse för grupper som är studieovana och som har tidigare negativa erfarenheter av skolarbetet och för invandrare. En utökning av folkhögskolornas utbildningsplatser skulle också ge utrymme för bidrag till nya folkhögskolor utan att de redan befintliga folkhögskolorna behöver minska sin volym. Även i motion Fi118 (kds) föreslås ökade resurser för folkbildningen (yrkande 11). Motionärerna anser att - utöver de resurser som skall avsättas för 10 000 platser på folkhögskolor och fördelas av - särskilda resurser bör avsättas för utbildningsplatser inom studieförbunden. Motionärerna erinrar om att företrädare för i en motion väckt med anledning av den ekonomiska vårpropositionen föreslagit en utökad ram för utgiftsområde 17 med . Motionärerna föreslår nu att ett belopp av denna storlek skall avsättas för en utbildningssatsning inom folkbildningen särskilt riktad mot studieförbunden. Motionärerna anför också att kommunerna - inom ramen för de 90 000 platser som de ansvarar för - bör utnyttja studieförbund och folkhögskolor. Dessa utbildningsanordnare har tidigare visat god förmåga att med kort varsel anordna utbildning av god kvalitet. Med sin annorlunda inriktning kompletterar de den kommunala vuxenutbildningen på ett bra sätt. En viktig förutsättning för den enskildes studiemotivation är att det finns möjligheter att välja utbildningsform. godtog i samband med behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen den preliminära ram som förordades för utgiftsområde 17 och avstyrkte motionsförslag om ändrad ram (yttr. 1995/96:KrU9y). Utskottet ansåg vidare - i likhet med vad som senare anfördes i finansutskottets betänkande 1995/96:FiU10 - att i detta sammanhang inte skulle besluta om storleken på enskilda anslag inom utgiftsområdet. Som kulturutskottet redovisat inledningsvis förutsatte dock kulturutskottet i sitt yttrande att regeringen i den kommande budgetpropositionen skulle föreslå en omfördelning av resurser inom vuxenutbildningssatsningens ram från den kommunala vuxenutbildningen (inom utgiftsområde 16) till folkbildningen (inom utgiftsområde 17) och att dessa omfördelade resurser i första hand skulle avse utbildning anordnad av studieförbunden. hade i yttrandet 1995/96:UbU6y inte något att erinra mot att en omfördelning görs mellan vuxenutbildning och folkbildning. noterar att regeringen i den nu aktuella propositionen har utvecklat sitt tidigare förslag om en vuxenutbildningssatsning på så sätt att det uttryckligen anges att den del av satsningen som kommunerna får ansvaret för att organisera skall kunna omfatta både utbildning inom den kommunala vuxenutbildningen och utbildning hos andra utbildningsanordnare, t.ex. folkhögskolorna och studieförbunden. Som regeringen framhåller har folkbildningen visat att dess informella arbetssätt och friare arbetsformer förmår att motivera och rekrytera människor som annars aldrig skulle genomgå någon utbildning. vill liksom motionärerna också stryka under att det är viktigt att individerna har möjlighet att själva välja hos vilken utbildningsanordnare de skall studera. Denna möjlighet ökar när kommunerna anlitar folkhögskolor och studieförbund som anordnare. Den ökar också genom den särskilda femåriga satsningen på 10 000 platser på folkhögskolorna som skall fördelas av , vilken utskottet tillstyrker. förutsätter liksom tidigare att regeringen i budgetförslaget kommer med förslag om omfördelning av resurser från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 17 för en särskild satsning på utbildning anordnad av studieförbunden. kommande behandling av budgetfrågor bör emellertid inte föregripas, varför motion Fi116 yrkande 18 avstyrks. kan inte heller förorda den utökning av den totala ramen för utgiftsområde 17 med till utbildningsplatser anordnade av studieförbunden som föreslås i motion Fi118 yrkande 11, varför även detta motionsyrkande avstyrks. I motion Fi126 (fp) erinras om att kulturministern i ett pressmeddelande i anslutning till proposition 1995/96:222 lyft fram kulturens betydelse för tillväxt och regional utveckling. Motionärerna efterlyser konkretiseringar i propositionen av sådana satsningar som speciellt avser kulturområdet. De föreslår att det inom den särskilda vuxenutbildningssatsningen även skall få ingå arbetsskapande kulturprojekt. vill framhålla att utbildningssatsningen syftar till att ge sådana vuxna arbetslösa och anställda som saknar treårig gymnasiekompetens möjlighet att skaffa sig denna kompetens. En viktig del i satsningen är att motivera och väcka intresse för utbildning, t.ex. genom orienteringskurser, pröva på-kurser och aktiv rekryteringsverksamhet bland studieovana. Det bör åvila kommunerna och utbildningsanordnarna att finna de bästa och mest effektiva verksamhetsformerna. Med det anförda avstyrker kulturutskottet motion Fi126. Utskottet vill tillägga att det enligt utskottets uppfattning finns stora möjligheter att inom ramen för det föreslagna lokala ansvaret för arbetsmarknadspolitiken satsa på sysselsättningsskapande kulturprojekt i kommunerna. Enligt motion Fi116 (v) bör uttala att folkhögskolor skall få möjlighet att anordna basårsutbildning (yrkande 19). behandlade ett motionsyrkande med samma innehåll i sitt yttrande 1995/96:KrU2y. Utskottet anförde att folkbildningens arbetssätt kan vara av särskilt värde även inom basårsutbildningen. Mot bakgrund av arbetet inom och av oklarheten i möjligheten att inom folkbildningen utfärda erforderligt utbildningsbevis över genomgången basårsutbildning avstyrkte utskottet det då aktuella yrkandet. Av samma skäl avstyrker kulturutskottet det nu aktuella yrkandet 19 i motion Fi116. Frågan om införande av ett konstnärstillägg Enligt motionärerna i motion Fi117 (mp) bör regeringen framlägga förslag om förändring av stödet till kulturarbetare (yrkande 23). Stödet bör vara generellt och utformas som ett konstnärstillägg motsvarande av inkomsten och utgå med högst . Vid en inkomst överstigande bör stödet avtrappas för att helt upphöra vid en årsinkomst om . I sitt slutbetänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) har ägnat frågan om ett generellt konstnärsstöd särskild uppmärksamhet (s. 254-258 samt 661-689). En av de stödformer som har övervägts är ett konstnärstillägg med samma principiella utformning som föreslås i motion Fi117. Utredningen gör bedömningen att en stödform av detta slag inte bör införas. Utredningen anför som skäl härför bl.a. att det inte går att från rent objektiva utgångspunkter yrkesmässigt avgränsa den krets som bör uppbära stödet och att en relativt omfattande administrativ hantering skulle krävas. Efter remissbehandling av betänkande bereds ärendet i . Avsikten är att en kulturproposition skall föreläggas i samband med budgetpropositionen . anser att beredningsarbetet inte bör föregripas, varför motion Fi117 i här aktuell del bör avstyrkas. I motion Fi131 (s) föreslås att regeringen som ett led i en offensiv utveckling av svenskt näringsliv skall ta initiativ till samordnade insatser för att stärka och utveckla svensk formgivning och design. I motionen pekas på en rad åtgärder som enligt motionärerna är ägnade att leda till detta mål. Näringspolitiska, utbildningspolitiska och kulturpolitiska insatser föreslås. Av de föreslagna insatserna ligger följande inom kulturutskottets beredningsområde. Förutsättningarna för att etablera ett svenskt centrum för god formgivning - ett Formens hus - i anslutning till bör utredas, liksom möjligheten att inrätta avdelningar för form vid regionala museer. Det bör också övervägas hur - i samverkan med Svensk Form - ett svenskt designråd skall kunna etableras. Motionärerna är medvetna om att vissa av de möjliga åtgärder som de anger omfattas av de förslag som lagt fram i sitt slutbetänkande (SOU 1995:84) Kulturpolitikens inriktning. De vill emellertid understryka att formfrågorna inte får ses enbart som en kulturpolitisk fråga i traditionell mening, utan ges ökad näringspolitisk tyngd. anser för sin del - och i linje med vad som anförs i motionen - att det vid utformningen av en framtida politik för formgivning och industridesign måste ske en sammanvägning av kulturpolitiska, utbildningspolitiska och näringspolitiska synpunkter. Det beredningsarbete som med utgångspunkt i förslag (se angivna betänkande s. 417, 420-421 och 427-428) och remissyttrandena däröver pågår inom bör inte föregripas. anser därför att motion Fi131 inte bör föranleda någon åtgärd. Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m.