yttr · GJ05JOU8Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. jämte vissa motioner, i de delar som berör jordbruksutskottets beredningsområde. Propositionen innehåller regeringens förslag till vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten . Regeringen föreslår bl.a. att ett nytt investeringsstöd till jordbruket införs. Stödet skall i princip ersätta det nationella stöd som tidigare kunnat lämnas inom ramen för det s.k. landsbygdsstödet. Vidare föreslås att ett femårigt program för omställning till hållbar utveckling genomförs. Syftet är att genom investeringsbidrag driva på den tekniska utvecklingen samt att skapa sysselsättning främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur. Ytterligare tillförs fjortonde huvudtitelns anslag Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning. Utskottets yttrande omfattar - helt eller delvis - följande motioner. 1995/96:Fi115 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den halvårsvisa avstämningen av den öppna arbetslösheten bör kompletteras med en avstämning av hur omställningen till det ekologiskt hållbara samhället fortskrider, 1995/96:Fi116 av m.fl. (v) vari yrkas 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsstöd till jordbruket, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om program för omställning till hållbar utveckling, 1995/96:Fi117 av m.fl. (mp) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den ekologiska omställningen som motor för framtidens arbetsmarknad, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad utgiftsram för sanering av miljöskadade områden, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad utgiftsram för kalkning av försurade sjöar, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om naturvårdsinventeringar, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om naturbevakare, 1995/96:Fi118 av m.fl. (kds) vari yrkas 30. att beslutar om fortsatt anläggningsstöd för salix, 34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sysselsättning inom jordbruks- och livsmedelssektorn, 1995/96:Fi119 av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett investeringsstöd för jordbruket, 4. att avslår förslaget om ett program för omställning till hållbar utveckling i enlighet med vad som anförts i motionen, 1995/96:Fi123 av m.fl. (fp) vari yrkas 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om programmet för omställning till hållbar utveckling. 1995/96:Fi132 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett program för utveckling av arbetstillfällen inom äggproduktionen i enlighet med riksdagsbeslutet om förbud mot värphönshållning i bur. 1995/96:A49 av m.fl. (m) vari yrkas 45. att hos regeringen begär förslag till ett ökat svenskt utnyttjande av EU:s miljöprogram för jordbruket i enlighet med vad som anförts i motionen, 46. att hos regeringen begär förslag till utvidgat stöd till vallodlingen inom ramen för miljöstödet i enlighet med vad som anförts i motionen, 47. att hos regeringen begär förslag till förenklade regler för miljöersättningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 48. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av effekterna av ett investeringsstöd till animalieproduktion. Investeringsstöd till jordbruket m.m. Regeringen föreslår att ett nytt investeringsstöd till jordbruket införs. Stödet ersätter i princip bl.a. det nationella stöd som tidigare kunnat lämnas inom ramen för landsbygdsstödet. Det nya stödet blir ett av EG medfinansierat stöd. Stödet utformas i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2328/91 av om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet. EG:s medfinansiering förutsätts vara utom i strukturfondernas mål 6-område där en högre medfinansiering är möjlig. Utgångspunkten är att stödet skall ge möjligheter till ökad sysselsättning i glesbygdsområden och möjlighet att förstärka åtgärder för djurskyddet och miljön. Stödet kommer att leda till en ökad sysselsättning inom i första hand byggnadssektorn. Bidrag får lämnas av investeringskostnaden för fasta anläggningar och med högst för andra slag av inves-teringar. Genom att bl.a. medel, som tidigare lämnades till jordbruksinvesteringar inom landsbygdsstödet, avsätts för ett in-vesteringsstöd utformat enligt underlättas medfinansiering av framtida investeringar. Stödet finansieras med medel som anslås för landsbygdsstöd. Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till i anslagsfrågan. Stödet bör utformas så att det, liksom varit fallet, huvudsakligen kan lämnas till jordbruksinvesteringar i de sju nordligaste länen. Stöd bör också fortsättningsvis kunna lämnas till kombinationsverksamhet i hela landet av den typ som är stödberättigad enligt 5a-stödet. Stödet bör därutöver kunna utformas som ett instrument för att främja miljö- och djurskydds-investeringar och kompensera jordbrukarna för de merkostnader som sådana samhälleligt eftersträvade investeringar kan medföra. Stöd för sådana investeringar bör kunna lämnas i hela landet. Detta innebär att investeringsstöd enligt 5a blir tillgängligt i hela landet. Enligt motion Fi118 (kds) yrkande 30 bör besluta om fortsatt anläggningsstöd för salix. Stödet till energiskog kan finansieras inom ramen för tidigare anslagna outnyttjade medel till anläggning av energiskog, lövskog och våtmark. Vidare framhålls i motionen att utökad sysselsättning inom jordbruks- och livsmedelssektorn kräver att använder EU-stöden fullt ut. En generell vallersättning skulle då kunna införas. Den planerade avvecklingen av avbytartjänsten bör avbrytas (yrkande 34). Enligt motion Fi119 (m) yrkande 2 bör ett investeringsstöd för jordbruket genomföras inom ramen för en statsfinansiellt neutral omfördelning av medel från det nationella stödet. Stödet bör utformas med utgångspunkt från samma inriktning och prioriteringar som gäller för den svenska jordbrukspolitiken. Stödet bör vidare utvidgas till de områden som omfattas av LFA-stöd. Enligt motion Fi132 (mp) bör ett program utarbetas för utveckling av arbetstillfällen inom äggproduktionen i enlighet med riksdagsbeslutet om förbud mot värphönshållning i bur. Enligt motionären måste framtidens äggproducent bli mer småskalig. En inriktning mot mindre enheter kan ge fler arbetstillfällen och stora miljövinster. Regeringen bör inventera de stödformer som finns tillgängliga inklusive de bidrag som kan erhållas från EU. Enligt motion A49 (m) bör hos regeringen begära förslag till ett ökat svenskt utnyttjande av EU:s miljöprogram för jordbruket (yrkande 45). Vidare bör regeringen utarbeta ett förslag till utvidgat stöd till vallodlingen inom ramen för miljöstödet (yrkande 46). Regeringen bör även lämna förslag till förenklade regler för miljöersättningen (yrkande 47). Vidare yrkas att effekterna av ett investeringsstöd till animalieproduktion utvärderas (yrkande 48). I proposition 1995/96:201 om vissa regionalpolitiska frågor föreslog regeringen bl.a. vissa förändringar av det s.k. landsbygdsstödet som innebar en anpassning av de svenska reglerna för detta stöd till om försumbart stöd enligt riktlinjer (96/c68/06). Landsbygdsstöd kan därmed inte längre lämnas till jordbruks- och trädgårdsföretag. I samband med behandling av propositionen framhöll jordbruksutskottet att det var nödvändigt att stöd även i fortsättningen kunde utgå till de verksamheter och områden som omfattats av landsbygdsstödet. Utskottet föreslog därför att frigjorda medel skulle tas i anspråk för att betala ut ett särskilt investeringsstöd inom ramen för mål 5a och att regeringen skulle återkomma till med ett sådant förslag (1995/96:JoU7y). Utskottet konstaterar nu att regeringens förslag om ett investeringsstöd till stor del sammanfaller med de av utskottet tidigare redovisade synpunkterna. Regeringens förslag tillgodoser i allt väsentligt även motionerna Fi116 yrkande 14, Fi119 yrkande 2 och A49 yrkande 48. Motionerna bör därför inte föranleda någon vidare åtgärd. Utskottet har tidigare behandlat frågan om ett utökat stöd till vallodlingen inom ramen för miljöprogrammet (se bl.a. 1995/96:JoU17). Ett ökat svenskt utnyttjande av EG:s miljöprogram för jordbruket aktualiserades även i samband med behandling av den ekonomiska vårpropositionen. Härvid framhöll utskottet bl.a. att och fått regeringens uppdrag att göra en samlad utvärdering av miljöprogrammet och att utskottet därför inte såg någon anledning att närmare gå in på dessa frågor. Uppdraget, som bl.a. omfattar en granskning av kriterierna för områdesavgränsning för stödet för att bevara ett öppet odlingslandskap, skall redovisas . Vidare framhöll utskottet att man ansåg sig oförhindrad att i samband med behandlingen av regeringens kommande budgetförslag pröva fördelningen på de olika anslagen inom ramen för ifrågavarande utgiftsområde (1995/96:JoU6y). Mot angivna bakgrund avstyrker utskottet motionerna Fi118 yrkande 34 och A49 yrkandena 45 och 46. Frågan om ett förenklat regelverk för miljöersättningar inom jordbruket är föremål för en särskild översyn inom . Utskottet anser det lämpligt att avvakta resultatet av detta arbete och föreslår därför att motion A49 yrkande 47 lämnas utan någon vidare åtgärd. Med anledning av det i motion Fi118 yrkande 30 framförda kravet om fortsatt anläggningsstöd för salix vill utskottet anföra följande. /92-1994/95 utbetalades anläggningsstöd motsvarande per hektar för plantering av energiskog på . Stödformen infördes som en del av den livsmedelspolitiska reformen (1989/90:JoU25). erhåller odlingen av energiskog stöd genom att det är tillåtet att odla energi-skog på mark som är uttagen i träda och erhålla full trädesersättning för denna areal inom EG:s system för arealersättning. Detta stöd uppgår till per hektar beroende på avkastningsnivå i området. Utskottet finner inte skäl att nu ta initiativ till ytterligare stöd till energiskogsodlingen och avstyrker motion Fi118 yrkande 30. I skrivelse till redogjorde regeringen för utvecklingen inom äggproduktionen. I samband med riksdagsbehandlingen föreslog utskottet att den kontrollstation som aviserats borde tidigareläggas . beslutade i enlighet med utskottets förslag (skr. 1994/95:121, 1994/95:JoU12, rskr. 1994/95:186). erhöll regeringens uppdrag att lämna en utförlig redovisning av utvecklingen inom äggproduktionen och en djupgående utvärdering av arbetet med omställningen av nuvarande burhållningssystem. redovisade sitt uppdrag (rapport 1996:6). Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringen att lämna sin redovisning till . Utskottet anser det inte möjligt att gå närmare in på sysselsättningsfrågorna inom äggproduktionen innan fattat beslut om förutsättningarna för denna näringsgren. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion Fi132 lämnas utan någon vidare åtgärd. Program för omställning till hållbar utveckling m.m. Regeringen föreslår att ett femårigt program för investeringsbidrag genomförs som syftar till att driva på den tekniska utvecklingen samt att skapa sysselsättning främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur. Programmet skall omfatta åtgärder med sysselsättningsskapande, teknikutvecklande och miljöförbättrande effekt bl.a. inom avfallsområdet, va-området samt inom byggsektorn. Även inom vissa andra områden kan åtgärder som syftar till en ekologiskt hållbar utveckling komma att ges stöd inom ramen för programmet. Åtgärderna skall inriktas på projekt som är av pilotkaraktär och som annars inte skulle komma till stånd. Delegationen för ekologisk omställning vid skall fördela medlen. Ytterligare bör tillföras fjortonde huvudtitelns anslag Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning. Enligt motion Fi115 (s) yrkande 1 bör den halvårsvisa avstämningen av den öppna arbetslösheten kompletteras med en avstämning av hur omställningen till det ekologiskt hållbara samhället fortskrider. kan vara otillräckligt. I motion Fi116 (v) framhålls att det är omöjligt att förutsäga behovet . Sannolikt är det samhällsekonomiskt lönsamt med mer än kommande år. Dessutom är regeringens begränsning till fyra områden tveksam. Kretsloppsanpassningen behövs inom alla samhällssektorer. Till regeringens punkter bör därför läggas energieffektiviserings- och sparåtgärder i byggnader och utveckling i ekologisk riktning vad gäller trafik- och va-sektorerna (yrkande 16). I motion Fi117 (mp) yrkande 4 betonas den ekologiska omställningen som motor för framtidens arbetsmarknad. Hur vi lyckas med omställningen till ett kretsloppssamhälle kommer att vara av avgörande betydelse för ekonomin och arbetsmarknaden. Vidare framhålls betydelsen av en utökad utgiftsram för sanering av miljöskadade områden. För att intensifiera saneringen av miljöskadade områden och avfallsupplag bör utgiftstaket för utgiftsområde 20 Allmän natur- och miljövård höjas med varav avser utökad satsning på sanering av miljöskadade områden. Detta skulle ge en avsevärd sysselsättningsökning. Endast i de fall PPP-principen inte kan tillämpas skall bidrag ges (yrkande 9). Vidare framhålls att förslag (sänkning av kalkningsanslagen ) är ett steg i fel riktning. Budgetramen bör i stället utökas med för detta ändamål. Behovet av arbetskraft för försurningsbekämpningen kommer att stiga trots ut-släppsminskningar (yrkande 10). Enligt yrkande 11 krävs en förstärkning av länsstyrelsernas miljövårdsenheter för att utföra länsvisa naturvårdsinventeringar och revidera naturvårdsplaner. Detta kan beräknas ge 30 årsarbeten till en kostnad av ca . Eftersom plundringen av sällsynta och hotade växter och djur tilltar bör ett system med naturbevakare byggas upp. beräknar att en sådan satsning ger ca 50 årsarbeten till en kostnad av (yrkande 12). I motion Fi119 (m) yrkas avslag på regeringens förslag om ett program för omställning till hållbar utveckling. Enligt motionären är statliga miljardsatsningar som den nu föreslagna ett uttryck för en förlegad närings- och sysselsättningspolitik. Man inför stöd och bidrag i stället för sänkta skatter och strukturella förändringar i syfte att förbättra näringsklimatet och därigenom skapa förutsättningar för fler nya jobb och fler investeringar i ny miljövänligare teknik (yrkande 4). Enligt motion Fi123 (fp) yrkande 13 finns det all anledning att fullfölja den satsning på ett utökat kretslopp och det successiva införandet av producent-ansvar som inleddes under den förra mandatperioden. Det är viktigt att mandatet för delegation för ekologisk omställning får en klar innebörd. Det stöd som ges får endast avse progressiva pilotprojekt. Tyngdpunkten bör ligga på att stimulera marknader för ny miljöteknik. konstaterar inledningsvis att även bostadsutskottet avgett yttrande över regeringens förslag om ett program för omställning till hållbar utveckling (1995/96:BoU11y) jämte hithörande motionsyrkanden. I yttrandet läggs tonvikten på de delar av programmet som avser åtgärder inom va-sektorn, återanvändning av byggnadsmaterial samt kretsloppsanpassad renovering m.m. Från de synpunkter jordbruksutskottet har att företräda gör utskottet följande överväganden. Utskottet delar regeringens bedömning att den potential som finns för att skapa sysselsättning inom miljöanpassad verksamhet bör tas till vara och att omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling bör påskyndas. har i samråd med länsstyrelserna och andra berörda myndigheter gjort en preliminär utvärdering av beslutade arbetsmarknadspolitiska satsningar inom miljöområdet. Slutsatserna i rapporten är övervägande positiva. Mot angivna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag om ytterligare investeringsbidrag för en omställning till hållbar utveckling. Därmed avstyrker utskottet motion Fi119 yrkande 4. Utskottet delar i huvudsak synpunkterna i motion Fi117 yrkande 4 om den avgörande betydelse som omställningen till ett kretsloppssamhälle har i olika avseenden, bl.a. för ekonomi och arbetsmarknad. I samband med behandling av den ekonomiska vårpropositionen anfördes att bör bli ledande i med att systematiskt bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Miljöpolitiken spelar en central roll i en strategi för ökad sysselsättning. Kretsloppssamhället ger nya jobb och nya företag, och miljösektorn bedöms utgöra ett av de områden som kommer att uppvisa den högsta marknadstillväxten (se bl.a. 1995/96:FiU10 s. 56). I övrigt konstaterar utskottet att motionen i denna del inte innehåller några preciserade yrkanden utan mer allmänt hållna synpunkter på det nödvändiga i en ekologisk omställning. Som framgår av vad utskottet anfört ovan torde det inte föreligga några delade meningar i denna fråga. Motionen avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda. När det gäller den huvudsakliga inriktningen av det femåriga programmet har utskottet för sin del inga direkta invändningar mot regeringens överväganden. I anslutning till motionerna Fi116 yrkande 16 och Fi123 yrkande 13 bör framhållas att utskottet till stor del uppfattar regeringens redovisning av insatsområden som en exemplifiering som inte bör bli bindande för framtiden. Utskottet ser inget hinder mot att också sådana sektorer som nämns i motion Fi116 kan erhålla stöd. Utskottet delar uppfattningen i motion Fi123 att tidigare beslut om kretsloppsanpassning av samhället och successiva utvidgningar av producentansvaret bör vara vägledande i programarbetet. Det är viktigt att investeringsbidragen utnyttjas för ett offensivt och framåtsyftande utvecklingsarbete. Att programmet redan i inledningsskedet ges en viss långsiktighet i finansieringen måste enligt utskottets mening ses som en fördel. Skulle det vid den uppföljning som har i uppdrag att göra visa sig att det finns skäl att ändra programmet i vad avser omfattning och inriktning får det förutsättas att regeringen återkommer till med erforderliga förslag. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi116 yrkande 16 och Fi123 yrkande 13 i motsvarande del, i den mån motionerna ej blivit tillgodosedda. Enligt propositionen kommer regeringen att se över mandatet för delegationen för ekologisk omställning så att denna kan administrera programmet. Vidare föreslås att sammanlagt avsätts till delegationens förfogande för det femåriga programmet. Utskottet tillstyrker detta förslag och anser för sin del att delegationen bör få ett ännu tydligare markerat ansvar för fördelningen av medlen. Regeringen bör i budgetpropositionen för lägga fram förslag som innebär att delegationen får en självständig ställning och tilldelas ett särskilt myndighetsanslag. Också i övrigt bör delegationen få ställning som statlig förvaltningsmyndighet. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande innebär att motion Fi123 yrkande 13 i motsvarande del i viss mån tillgodoses. I anslutning till motion Fi115 yrkande 1 vill utskottet framhålla att det givetvis är viktigt att regeringen regelbundet redovisar för hur arbetet med en omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle fortskrider. Av både praktiska och principiella skäl är det enligt utskottets mening en fördel om dessa redovisningar även i fortsättningen görs i den årliga skrivelse som regeringen överlämnar till angående miljöarbetet (senast skr. 1995/96:120). Utskottet utgår således från att det även kommer att finnas ett underlagsmaterial som åtminstone delvis kan tillgodose motionärens önskemål. Yrkandena 9-12 i motion Fi117 tar sikte på vissa enskilda anslag i övrigt inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgör delvis en upprepning av motionsyrkanden som behandlats av (1995/96:JoU6y, 1995/96:FiU10). Med hänsyn härtill och till den betydande satsning på sysselsättningsskapande åtgärder inom bl.a. miljöområdet som föreslås i propositionen avstyrker utskottet motionen i berörda delar. Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , m.m.