yttr · GJ05UBU2Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda samtliga utskott tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling jämte motioner, i de delar som propositionen och motionerna rör respektive utskotts beredningsområde. I de motioner som väckts med anledning av propositionen finns 51 yrkanden som berör utbildningsutskottets beredningsområde. Efter en sammanfattning av propositionens innehåll när det gäller utbildningsutskottets beredningsområde behandlar utskottet i det följande motionsyrkandena, fördelade under fyra huvudrubriker. I propositionens inledning framhåller regeringen att för att erhålla en ökad tillväxt i måste hela landets resurser tas till vara. Det är därvid av betydelse att det finns goda möjligheter till högre utbildning i hela landet. Regeringen framhåller vidare att även om arbetslösheten nu minskar så är den fortfarande mycket hög. Det ställer ökade krav på en tydligare gränsdragning mellan arbetsmarknadspolitik och reguljär utbildning, och regeringen avser att återkomma tidigast möjligt med förslag för att göra skiljelinjen tydlig mellan reguljär utbildning och omställningsutbildning. Som ett led i politiken för att stärka tillväxten avser regeringen att genomföra en bred satsning på utbildning och kompetensutveckling, i takt med att en sådan kan finansieras. En hög kunskaps-nivå är enligt regeringen avgörande för möjligheter att bekämpa arbetslösheten och förhindra utslagning. En hög kunskapsnivå bidrar också till en utveckling av kulturlivet och till ett bättre samhällsklimat, präglat av tolerans och solidaritet. Ny kunskap och kompetens krävs för att vi skall få till stånd en miljömässigt hållbar utveckling. Utbildning och kunskaper ger den enskilde bättre förutsättningar för ett rikare liv, med möjligheter till ett större inflytande och utveckling i arbetslivet, framhåller regeringen. I syfte att vidmakthålla och förbättra kvaliteten i den grundläggande utbildningen avser regeringen att ta ställning till en tio-årig grundskola, varvid det i beredningen bl.a. ingår att analysera de ekonomiska konsekvenserna utifrån finansieringsprincipens tillämpning. har på regeringens förslag avsatt ca av arbetsmarknadsmedel till högre utbildning, vuxenutbildning, gymnasieutbildning och folkbildning under /96. Regeringen avser att återkomma med förslag gällande omfattning och inriktning av dessa åtgärder under /97. En ytterligare förlängning därefter bör enligt regeringen inte ske. I stället är det regeringens avsikt att återkomma med förslag till permanenta satsningar. En fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen aviseras, varvid minst hälften av platserna bör avse naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Utbyggnaden av den högre utbildningen bör ske främst vid de mindre och medelstora högskolorna med särskild tyngd på Bergslagen, och Sundsvall-Härnösand-Östersund samt dessutom sydöstra . Enligt propositionen bör en kommitté tillkallas för att utreda hur en etablering av en ny högskola i skall kunna genomföras. Regeringen framhåller att det finns stor efterfrågan på en kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning med en stark arbetsplatsintegrering. Det är regeringens avsikt att inleda en försöksverksamhet med en sådan yrkesutbildning. De många och snabba förändringarna i gymnasieskolan ställer stora krav på skolpersonalen, anförs det i propositionen. Regeringen följer utvecklingen noga och kommer att lägga fram de förslag som kan bli nödvändiga för att fullfölja kvalitetshöjningen. S.k. basår - som förekommit inom högskolan - anordnas från och med innevarande läsår även inom den kommunala vuxenutbildningen, vilket har den fördelen att utbildningen kan spridas geografiskt. Denna form av basår bör enligt regeringen vidareutvecklas. Regeringen anser också att bl.a. behovet av en tydligare gränsdragning mellan reguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildning motiverar en översyn av vuxen-utbildningens dimensionering. Eftersom flera frågor i sammanhanget är akuta avser regeringen att sätta i gång en skyndsam process i nära samband med nationellt kunskapslyft för vuxna (U 1995:09, dir. 1995:67). Propositionen innehåller inom utbildningsutskottets beredningsområde inte några förslag som nu har att ta ställning till. Motionerna och utskottets bedömning begär i partimotionen 1995/96:Fi15 (m) yrkande 36 att skall föreläggas ett konkret program för en samlad kunskapsutveckling. I motionen beskrivs en strategi i tio steg för att förstärka kompetensen som en hävstång för tillväxt. Strategin måste enligt motionärerna omfatta alla delar av utbildningen och kunskapsutvecklingen från de tidiga levnadsårens skola till den mest avancerade forskningen. Ett avgörande inslag i strategin är en stimulerande lönebildning. Motionärerna vill medverka till att den inte särskilt konstruktiva debatten om skolstart vid sex eller ålder utvecklas till en diskussion om lärandets möjligheter, villkor och former redan i de lägsta åldrarna. De förordar ett nationellt skolpengssystem för att åstadkomma en stimulerande konkurrens. Motionärerna pläderar vidare för stora möjligheter för den enskilde att fullgöra utbildningen på mer individuella villkor. Det offentligas ansvar bör anges som ett erbjudande för alla om utbildning i grundskola och gymnasium samt åtminstone en tvåårig eftergymnasial utbildning och, efter fallenhet, en längre akademisk utbildning. Erbjudandet skall enligt motionärerna ha utnyttjats förslagsvis eller, vad gäller akademisk utbildning, ha påbörjats vid denna ålder. Därefter bör finansieringen av utbildning ske antingen via arbetsgivaren eller med ett s.k. utbildningskonto, anför motionärerna. De anser att lärarens roll måste utvecklas i riktning mot den kvalificerade handledaren, som ger struktur och sammanhang åt lärandet. En större rörlighet mellan skolan och andra yrkesområden är önskvärd, och det behövs en ny lärarutbildning. Inför ett mer konkret beslut om en fortsatt utbyggnad av den akademiska utbildningen måste enligt motionärerna de kvalitativa villkoren analyseras noga. Det gäller också var den bör äga rum. och uni-versitet har fortfarande utbyggnadsmöjligheter, och motionärerna kan också tänka sig etablering av ett nytt universitet eller en ny teknisk högskola i landet. anför i partimotionen 1995/96:Fi16 (fp) yrkande 8 att en politik för kunskapsuppbyggnad kräver insatser över ett brett fält. Problemet handlar enligt motionärerna inte enbart om antalet platser i komvux, universitet och högskolor, eller ens kvaliteten i utbildningen. Hela utbildningssystemet från lågstadiet och framåt har betydelse. Möjligheterna till återkommande kunskapsinhämtande framhålls som en strategisk faktor. Studiemedelssystem liksom lönepolitik har också stor betydelse, anför motionärerna. I yrkande 26 i samma motion presenteras Den Nya Folkskolan. Den innebär ett brett utbud av utbildningar och finansieringslösningar för individen, vilket står till buds under hela livet. Den nya folkskolan är enligt motionärerna en utopi, därför att vi inte har de ekonomiska resurser som krävs för att alla önskemål om utbildning för vuxna skall kunna tillgodoses. Motionärerna vill ha en tioårig grundskola med start . För de fristående skolorna förordar de en återgång till en ersättningsnivå på och en tydlig avgiftsbegränsning. De vill öka valfriheten för gymnasieeleverna att planera sin utbildning individuellt genom ett system kallat gymnasiebank. Det innebär att de tre gymnasieåren får utnyttjas mer flexibelt och att eleven kan varva studier och yrkespraktik. Ett nästa steg i utvecklingen av komvux bör enligt motionärerna vara att ge alla som så önskar möjlighet att få gymnasiekompetens i kärnämnena. Den grundläggande högskoleutbildningen måste expandera, vilket förutsätter att forskningen parallellt byggs ut samt att utbildningen lönar sig för den enskilde i högre grad än . Även betonar i motion 1995/96:Fi18 (kds) yrkande 23 vikten av att kvaliteten i utbildningarna fokuseras och förbättras, och inte enbart en utökning av antalet platser. anför i sin partimotion 1995/96:Fi17 (v) yrkande 11 att det är viktigt att utreda hur högskolorna skall få ännu bredare kontaktytor till arbetslivet. Vidare begärs en noggrann utredning av de s.k. . Sommaruniversitetet bör enligt motionärerna permanentas. För att nå de stora grupper som har en djupt rotad misstro mot universitetsstudier behöver nya modeller för högskolestudier - t.ex. modifierade distansutbildningskurser - arbetas fram och antagningen breddas. Nedskärningarna i grund- och gymnasieskolan ger skäl att tro att en likvärdig skola inte kan garanteras för alla. Motionärerna framhåller att skolutbildningens kvalitet vilar såväl på ett nationellt som på ett kommunalt ansvar, och de överväger därför att åter aktualisera sektorsbidraget till skolan. Inom vuxenutbildningen krävs ett nytänkande, bl.a. genom att olika utbildningsanordnare samverkar bättre. Tillgången och närheten till utbildningsplatser måste förbättras och undervisningen bedrivas på ett sätt så att de studerande kan påverka studierna och studietakten. Frågan om hur finansieringen skall fördelas mellan individ, samhälle och arbetsgivare måste utredas. De många kvinnor som mister sina arbeten behöver ett system som gör det möjligt för dem att genomgå utbildningar på gymnasie- eller högskolenivå inom det reguljära utbildningssystemet med tillfredsställande ekonomiskt stöd. Med anledning av dessa motionsyrkanden vill utbildningsutskottet anföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att en politik för kunskaps-uppbyggnad kräver insatser över ett brett fält. Det är uppenbarligen också regeringens mening. Som framgått ovan är frågan om en förlängning av skolpliktstiden till under bered-ning. En parlamentariskt sammansatt kommitté följer utvecklingen i gymnasieskolan (U 1994:02, dir. 1994:29 och 128), och regeringen förklarar sig i propositionen ha för avsikt att lägga fram de förslag som kan bli nödvändiga för att fullfölja kvalitetshöjningen (prop. s. 76). De ökade kraven på skolpersonalen är också uppmärksammade. Utskottet noterar att direktiven till utredningen om det inre arbetet i skolan (dir. 1995:19) tar upp den förändrade situationen för lärarna. Inom pågår arbete med en översyn av lärarutbildningen. Utredningen om ett nationellt kunskapslyft för vuxna (U 1995:09) skall i ett första steg föreslå mål för ett sådant lyft som en del i en strategi för livslångt lärande. Därvid skall kommittén bedöma om de allmänna målen för den samhällsstödda vuxenutbildningen behöver revideras, och hur dessa mål skall kompletteras för att omfatta alla former av vuxenutbildning. I ett andra steg skall kommittén, med beaktande av den centrala frågan om ansvaret för utbildningens finansiering, ta ställning till vilket ansvar som skall vila på den offentligt finansierade utbildningen och på arbetslivet för olika typer av utbildningsinsatser, och föreslå vilket ansvar varje individ bör ta för sin egen kompetensutveckling (dir. 1995:67). Utredningar har slutförts om villkoren för fristående skolor på grundskole- resp. gymnasienivå (SOU 1995:109 resp. 113). En parlamentarisk kommitté (U 1994:13) har i uppdrag att dra upp riktlinjer för en fortsatt reformering av studiestödssystemet. I direktiven till kommittén (dir. 1994:128) betonas behovet av en vidgad rekrytering till utbildning, varvid det största problemet anges vara den befarade höga skuldsättningen. Utskottet vill framhålla att studie-stödssystemets utformning bestäms av statsmakterna, medan ansvaret för lönebildningen i princip åvilar arbetsmarknadens parter. När det gäller de kvalitativa villkoren för en utbyggnad av den högre utbildningen utgår utskottet från att de uppmärksammas i regeringens beredning av kommande konkreta förslag om utbyggnad. Utskottet återkommer i det följande till frågan om personliga utbildningskonton. Med hänvisning till det anförda anser utbildningsutskottet att inte bör göra de tillkännagivanden som föreslås i motionerna 1995/96:Fi15 yrkande 36, 1995/96:Fi16 yrkandena 8 och 26 och 1995/96:Fi18 yrkande 23. Utskottet förordar således att finansutskottet avstyrker dessa. När det gäller det nationella ansvaret för skolutbildningens kvalitet påminner utskottet om att har till uppgift att verka för att de mål och riktlinjer för skolan som och regeringen har fastställt förverkligas inom givna ramar. De särskilda medlen för s.k. sommaruniversitet kommer enligt vad som anförs i propositionen att upphöra efter utgången av /97. Utskottet utgår från att den permanenta kapacitetsutbyggnad som aviseras i propositionen kommer att användas av universitet och högskolor för att på bästa sätt tillgodose behoven av utbildning både vad avser inriktning, pedagogiska former och förläggning i tiden. När regeringen bereder sina kommande förslag om en permanent utbyggnad av högskoleutbildningen med särskild inriktning på naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, är det enligt utskottets mening självklart att erfarenheterna av de s.k. måste ingå i underlaget. De i det föregående nämnda utredningarna om reformering av studiestödet och om ett nationellt kunskapslyft för vuxna kan - med hänsyn till de givna direktiven - förväntas behandla flertalet av de frågor om vuxenutbildning som tas upp i motion. En särskild utredare (1995:07) har tillsatts med huvuduppgift att föreslå en strategi som långsiktigt främjar utvecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som den moderna informationstekniken erbjuder (dir. 1995:69). Mot bakgrund av det anförda förordar utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motion 1995/96:Fi17 yrkande 11. I motion 1995/96:Fi16 (fp) yrkande 27 betonas företagens ansvar för den egna personalens kompetensutveckling men också att staten bör underlätta fortbild-ning med hänsyn till den samhällsekonomiska nyttan av sådana insatser. Motionärerna vill att hos regeringen skall begära förslag om individuella utbildningskonton. Ett system med personliga utbildningskonton förordas - som ovan nämnts - även i motion 1995/96: Fi15 (m) yrkande 36. Där understryks att det är viktigt att den enskilde själv bidrar, mot att efter utbildningen kunna ha rimliga förväntningar om högre lön. Utskottet noterar att även i motion 1995/96:Fi18 har ställt ett yrkande om individuella utbildningskonton (yrk. Sistnämnda yrkande avser emellertid avdragsrätt för sådana konton, och faller därmed utanför utbildningsutskottets beredningsområde. Utskottet anser att frågan om kompetensutveckling är mycket viktig. Utskottet hänvisar till vad som anförts i propositionen (s. 78) om att ett livslångt lärande ställer nya krav på utbildare och stöd till kompetensutveckling på arbetsplatserna. I den anpassning och utveckling som ett kompetenslyft för hela nationen kräver har arbetslivets företrädare en väsentlig roll. Regeringen kommer att inbjuda till överläggningar om kompetensutveckling. Härutöver hänvisar utskottet till vad som ovan (s. 4) anförts om uppdraget till Utredningen om ett nationellt kunskapslyft för vuxna. förordar att finansutskottet avstyrker motion 1995/96: Fi16 yrkande 27. I den strategi som förespråkas i motion 1995/96:Fi15 (m) ingår även att överföra ytterligare minst ett större lärosäte från staten till en fristående stiftelse (yrkande 39). Utskottet noterar att motionärerna inte berör hur bildandet av en sådan stiftelse skulle finansieras. Att överföra statliga högskolor till stiftelseägda bolag som tillförs kapital av statens medel minskar kraftigt regeringens och möjligheter att utöva kontroll över och demokratisk insyn i hur statens resurser används, något som utbildningsutskottet inte vill förorda. Utskottet anser därför att finansutskottet bör avstyrka motion 1995/96:Fi15 yrkande 39. Regeringens planer på försöksverksamhet med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning tas upp i två motioner. Enligt motion 1995/96:Fi15 (m) yrkande 37 bör sådan yrkesutbildning prioriteras framför en forcerad utbyggnad av den akademiska utbildningen. Motionärerna vill att hos regeringen skall begära förslag om 20 000 utbildningsplatser i avancerad yrkesutbildning. I motion 1995/96:Fi18 (kds) yrkande 26 välkomnas den aviserade försöksverksamheten, men motionärerna anser att tidsangivelsen "" är alltför vag. Utskottet vill med anledning av yrkandena anföra följande. behandlade den dåvarande regeringens förslag om en ny struktur för kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning (prop. 1993/94:177, bet. UbU12, rskr. Därefter genomfördes en utredning, som resulterade i betänkandet : Kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning (SOU 1995:38). Där förordas att en ny struktur, kallad , skapas med uppdrag att inom ramen för tilldelade resurser ansvara för kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Ett nytt organ, yrkeshögskolestyrelsen, föreslås bli inrättat i varje län och administrativt knytas till . Ett särdrag i är att en väsentlig del av utbildningen sker i form av lärande i arbete i företag eller på andra arbets-platser. Utredaren förutser dock problem när det gäller att få arbetsgivare att ställa upp som utbildningsanordnare utan att få ersättning från det allmänna. Remissbehandlingen av betänkandet har avslutats . Utskottet har förståelse för regeringens bedömning att det behövs försöksverksamhet innan en helt ny form av eftergymnasial utbildning kan införas på bred front. bör enligt utskottets mening inte ingripa i regeringens beredning av ärendet, utan avvakta regeringens kommande förslag. anser därför att finansutskottet bör avstyrka motionerna 1995/96:Fi15 yrkande 37 och 1995/96:Fi18 yrkande 26. Förslag till ett lärlingssystem med treårig utbildning i s.k. dualsystem begärs i motion 1995/96:Fi18 (kds) yrkande 35. Ett sådant bör utvecklas exempelvis enligt den tyska modellen praktik och teori med rimlig ersättning, stigande med tiden, heter det i motionen. Utskottet konstaterar att nuvarande bestämmelser om individuella program i gymnasieskolan innebär att en elev kan kombinera yrkesutbildning under anställning hos en arbetsgivare med studier i gymnasieskolan (lärlingsutbildning). Ett sådant individuellt program skall vara treårigt och omfatta minst kärnämnena svenska, engelska, samhällskunskap, religionskunskap och matematik. Kommittén om utvecklingen i gymnasieskolan skall bl.a. följa hur lärlingsutbildningen utvecklas genom samverkan mellan å ena sidan kommuner och å andra sidan företag, organisationer och offentliga arbetsgivare (dir. 1994:128). Mot bakgrund av det anförda anser utbildningsutskottet att finansutskottet bör avstyrka motion 1995/96:Fi18 yrkande 35. En starkare ställning för entreprenörskap i skolans utbildning förordas i motionerna 1995/96:Fi16 (fp) yrkande 29 och 1995/96:Fi18 (kds) yrkande 8. Det är enligt motionärerna viktigt att frigöra och ta till vara människors kreativitet. Eleverna bör redan i skolan stimuleras att vilja och våga bli företagare. I den förstnämnda motionen sägs att entreprenörskap bör vara en självklar naturlig del i det samhällsvetenskapliga ämnet redan i . Enligt den sistnämnda motionen bör företagarprogram införas i gymnasieskolan. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är mycket viktigt för vårt samhälle att kreativa människor vill och vågar bli företagare. När det gäller skolutbildningen är det centrala i detta sammanhang enligt utskottets mening att skolan främjar ett förhållningssätt till livet som präglas av flexibilitet, nyfikenhet, beredskap att ta till sig nya möjligheter och ny kunskap samt vilja att ta ansvar. I de nya läroplanerna för det offentliga skolväsendet (Lpo 94 och Lpf 94) sägs att eleverna skall få möjligheter att ta initiativ och ansvar och att de skall ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att arbeta och att lösa problem, både självständigt och tillsammans med andra. Varje elev skall få stimulans att växa med uppgifterna och möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Läraren skall stärka varje elevs självförtroende samt vilja och förmåga att lära. - Med utgångspunkt i vad som sägs i läroplanerna anges de närmare målen för olika ämnen och kurser i och gymnasieskolan i kursplaner, som utfärdas av regeringen när det gäller och gymnasieskolans kärnämnen och i övrigt av . Kursplanerna lämnar ett betydande utrymme för lärare och elever att tillsammans välja innehåll och arbetsformer för studierna och planera verksamheten. Utskottet vill understryka vikten av att alla som på olika nivåer deltar i utformandet av skolans verksamhet tar fasta på det som utskottet relaterat ur läroplanerna. När det gäller gymnasieskolan noterar utskottet att en kurs i företagsekonomi (30 gymnasiepoäng) ingår i alla de nationella program som innehåller yrkesämnen. Många kommuner har inrättat lokala kurser, inriktade på företagande. Utskottet utgår från att såväl utbudet av kurser som innehållet i kursplanerna - nationella såväl som lokala - omprövas med viss regelbundenhet. Med det anförda förordar utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motionerna 1995/96:Fi16 yrkande 29 och 1995/96:Fi18 yrkande 8. anför i motion 1995/96:Fi18 (kds) yrkande 36 att det är viktigt att regeringen lägger fram sitt förslag om inriktningen och omfattningen /97 av åtgärder, finansierade med arbetsmarknadsmedel, motsvarande dem som beslutats för /96 inom högre utbildning, komvux, gymnasieutbildning och folkbildning. Regeringen har - som inledningsvis nämnts - aviserat ett förslag om detta. Utskottet inser att de berörda utbildningsanordnarna har behov av besked så snart det är möjligt om vilka insatser de förväntas göra inom ramen för ett särskilt statsbidrag för /97. bör kunna utgå från att regeringen beaktar detta utan något särskilt tillkännagivande från sida. Enligt utbildningsutskottets mening bör finansutskottet föreslå att avslå motion 1995/96:Fi18 yrkande 36. Det som regeringen anfört om utbyggnad av högskoleutbildning i och utredning om en ny högskola där har föranlett två motionsyrkanden. I motion 1995/96:Fi15 (m) yrkande 38 kritiseras regeringens avsikt att upprätta en ny högskola. Motionärerna förordar i stället att , som har en omfattande verksamhet i , får ett vidgat uppdrag att utveckla såväl utbildning som forskning vid fyra olika enheter, nämligen , , och . Även en sådan struktur för den högre utbildningen och forskningen i bör bli föremål för skyndsam utredning, anser motionärerna. Enligt motion 1995/96:Fi40 (fp) borde den aviserade utredningen även ha fått i uppdrag att undersöka möjligheten att skapa t.ex. ett campus i och ett i med koppling till . Motionärerna beklagar också att direktiven inte ger utrymme för utredningen att pröva möjligheten att skapa ett "virtuellt universitet" i . Utskottet konstaterar att den i propositionen aviserade utredningen numera har påbörjats (dir. 1995:135). I den kommitté (U 1995:12) som tillkallats ingår bl.a. Lunds universitets rektor och tre andra ledamöter av styrelse samt flera företrädare för , representerande olika politiska partier. Kommittén skall redovisa sina ställningstaganden till hur en etablering av en ny högskola i med forskningsanknytning - på sätt som gäller för högskolor - skall kunna genomföras. Utskottet anser inte att bör ta initiativ till förändring eller utökning av kommitténs direktiv. Därför förordar utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motionerna 1995/96:Fi15 yrkande 38 och 1995/96: Ett stort antal motioner har väckts om lokaliseringen i övrigt av utbyggnaden av högre utbildning. I dessa framförs skäl för att bygga ut utbildningen vid olika högskolor eller grupper av högskolor. Motionerna 1995/96:Fi64 (s, c, fp), 1995/96:Fi46 (v) och 1995/96:Fi51 (kds) gäller utbildning vid , förlagd till . Motion 1995/96:Fi35 (s) gäller , som bör byggas ut och bli universitet. I motion 1995/96:Fi36 (s) beskrivs planer för högskoleverksamhet (yrk. 1) och avancerad eftergymnasial yrkesutbildning (yrk. 2) i .