yttr · GJ05UBU5Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik jämte motioner i de delar propositionen och motionerna berör utbildningsutskottets beredningsområde. I det följande behandlar utbildningsutskottet regeringens förslag till prioriterade statliga uppgifter när det gäller att främja utvecklingen av informationsteknik (IT), såvitt avser utbildningen (avsnitt 4.3 delvis och 5.2.1-5.2.4 i prop.) samt motionerna 1995/96:T51 (m) yrkandena 5-9, 1995/96:T52 (kds) yrkandena 6-10, 1995/96:T54 (s), 1995/96:T56 (v) yrkandena 4, 5 och 10, 1995/96:T57 (c) yrkandena 8-12, 1995/96:T58 (fp) yrkande 2 och 1995/96:T59 (mp) yrkande 5. Regeringen föreslår att staten skall prioritera insatser för IT-utvecklingen inom tre områden - rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning. Ett handlingsprogram redovisas med åt-gärder i syfte att bredda och utveckla användningen av IT. Utbildninginsatser med inriktning på ett livslångt lärande skapar enligt regeringen förutsättningar för ett informations- och kunskapssamhälle där alla medborgare skall kunna dra nytta av informationsteknikens möjligheter. Målet är att kunskaper om IT och dess användning skall föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet . Strategier för användningen av informationsteknik i skolan Regeringen framhåller i propositionen att skolorna behöver vägledning och stöd för att utveckla formerna för IT-användningen i undervisningen. Varje kommun bör därför utforma en IT-strategi för skolan utifrån kommunens egna förutsättningar när det gäller bl.a. pedagogisk utveckling, behov av utrustning, ekonomiska resurser och kompetens. Skolans IT-strategi bör utgöra en del av kommunens övergripande IT-strategi och bör ingå i dess skolplan. delar regeringens uppfattning om behovet av en på lokal nivå förankrad strategi för utvecklingen av IT-användningen i skolan och har inget att erinra mot den föreslagna åtgärden. uppgifter när det gäller att på nationell nivå främja IT-användningen i skolan lyfts fram i två motioner. Enligt motion 1995/96:T51 (m) yrkande 5 är arbete med Skoldatanätet den absolut viktigaste statliga insatsen som görs för att sprida kunskaper om hur IT kan användas i skolan. Förutom informationstjänsten på Internet omfattar utvecklingsarbetet förmedling av erfarenheter i fråga om Internet som pedagogiskt hjälpmedel inom skolväsendet. Motionärerna anser att det är angeläget att förstärker och utvidgar sitt framgångsrika arbete med Skoldatanätet. Projektet måste tillåtas ge sitt bidrag till övrig utvecklingsverksamhet inom verket och tillförsäkras resurser under till. I motion 1995/96:T58 (fp) yrkande 2 hävdas att Skoldatanätet ännu inte finns för hela landet. För att inte tappa tempo i skolans IT-utveckling vill motionärerna därför att skolor skall kunna ansluta sig till SUNET - . uppgifter bör koncentreras på att stödja IT-användningen som pedagogiskt hjälpmedel för lärare, anför de. erinrar om att har regeringens uppdrag att ansvara för utvecklingen och genomförandet av den nationella datapolitiken för skolområdet. Användningen av datorn i skolan som ett redskap bland andra skall stimuleras. har därefter, , fått uppdraget att utveckla och driva ett svenskt skoldatanät med Internet som teknisk plattform. Skoldatanätet är alltså inte något fristående eller fysiskt nätverk utan en integrerad del av informationssystemet Internet. Genom att ansluta sig till Internet får skolan tillgång till de tjänster som finns i nätverket. Enligt vad utskottet inhämtat från berör verket i mycket begränsad omfattning frågor om hur och när skolhuvudmän och skolor bör ansluta sig till Internet. Ansvaret för dessa frågor ligger odelat på skolan och skolhuvudmannen. Generellt gäller att kommunerna eller skolorna självständigt och utifrån sina egna mål och förutsättningar skall välja nivå och typ av Internet-tjänst. Valet av uppkopplingsform, leverantör etc. bör göras utifrån en samlad bedömning av den enskilde skolhuvudmannens eller skolans behov av IT i form av tjänster via Internet och Skoldatanätets informationsutbud. I sammanhanget bör det påpekas att telemarknaden i numera är avreglerad och att det på marknaden finns ett flertal kommersiella internetleverantörer. Skoldatanätet är ett öppet informationssystem som kan nås i alla delar av alla, oberoende av anslutningsleverantör och användningsverktyg. arbete med Skoldatanätet fokuseras på dels informationsinsatser av övergripande art om teknik och användning av Internet, dels utvecklande av grundfunktioner såsom adresskatalog över skolor, elektroniska konferenser, informationssökning och spridning av beskrivande exempel på datoranvändning i skolan. Vidare pågår ett utvecklingsprojekt tillsammans med ett fyrtiotal skolor, s.k. pilotskolor, kring användning av Internet och specifikation av innehållet i Skoldatanätet. Av utskottets redovisning ovan framgår att har uppgiften att sprida information om användningen av IT i skolan. skall även med hjälp av uppföljning och utvärdering ta fram och värdera resultat och effekter av användning av IT i skolan. Dessa kunskaper skall på olika sätt bearbetas och föras ut i skolväsendet för att stödja och utveckla skolhuvudmännens arbete med IT i skolan. Utskottet har från erfarit att regeringen kommer att ge ett samlat uppdrag med utgångspunkt i beslut med anledning av den nu aktuella IT-propositionen. Uppdraget kommer bl.a. att omfatta en fortsatt utveckling av Skoldatanätet och av användningen av IT i skolväsendet som pedagogiskt hjälpmedel. Till frågan om uppkoppling av skolor till SUNET återkommer utskottet i ett senare avsnitt i detta yttrande. föreslår med hänvisning till det anförda att trafikutskottet avstyrker motionerna 1995/96:T51 yrkande 5 och 1995/96:T58 yrkan-de 2 i denna del. Synpunkter på vissa elevgruppers IT-användning läggs i ett par motioner. Enligt motion 1995/96:T56 (v) yrkande 4 bör hos regeringen begära att får i uppdrag att komma med förslag till hur grundskolor där betygsgenomsnittet är lågt skall få ökade möjligheter att tillgodogöra sig IT. bör även utreda pojkars och flickors IT-användning i syfte att öka jämställdheten. I motion 1995/96:T59 (mp) yrkande 5 anförs att särskilt stöd bör ges åt de elever i som inte har tillgång till eller använder IT i sin hemmiljö. Vidare bör det klarläggas om skolorna har ekonomiska möjligheter att leva upp till regeringens handlingsprogram för IT-frågor eller om det kommer att ske på bekostnad av t.ex. specialundervisningen för elever med svårigheter. Enligt motion 1995/96:T52 (kds) yrkande 7 bör visionen vara att varje individ i all slags undervisning skall kunna utvecklas till sin fulla individuella potential genom interaktion med lärare, studiekolleger och tekniska hjälpmedel. Ett konkret mål bör vara att alla elever som fyller 2010 skall ha kunskaper och färdigheter som minst motsvarar godkänt studieresultat efter slutförda gymnasiestudier. vill fästa uppmärksamheten på att regeringen i propositionen tydligt markerat skolans särskilda ansvar för att motverka en samhällsutveckling med en del av befolkningen invigd i och resten utanför informations- och kunskapssamhället. Utskottet ställer sig bakom vad regeringen uttalat om att i skollagens krav på likvärdig utbildning ligger också en kompensatorisk uppgift för skolan, nämligen att ge alla elever kunskaper oavsett bakgrund, kön eller bostadsort. Detta är inte minst viktigt när det gäller elevernas rätt att få kunskaper om och förtrogenhet med att använda IT som en förberedelse för ett kommande arbetsliv. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att IT-strategier för skolan som utformas av kommunerna i samspel med skolorna därvid kan ge vägledning och stöd. Inom pågår en större utvärdering beträffande effekterna av användningen av IT i skolundervisningen på elevernas inlärning och motivation samt lärarrollen. Bland annat undersöks vilken betydelse IT-användningen har för elever med behov av särskilt stöd. Som utskottet tidigare nämnt avser regeringen att följa upp intentionerna i propositionen med ytterligare uppdrag till . Utskottet förutsätter att sådana frågor som att överbrygga kunskapsklyftor mellan elever och skillnader i pojkars och flickors sätt att närma sig tekniken kommer att uppmärksammas. Med det anförda anser utbildningsutskottet att motionerna 1995/96:T52 yrkande 7, 1995/96:T56 yrkande 4 och 1995/96:T59 yrkande 5 bör avstyrkas. Ett riksdagsuttalande begärs i motion 1995/96:T52 (kds) yrkande 6 om att fristående skolor bör erbjudas lika möjligheter som de kommunala skolorna att delta i genomförandet av IT-strategier för skolan. Medel som satsas för IT i skolan måste ingå i den bas utifrån vilken de fristående skolornas anslag beräknas, anser motionärerna. hänvisar till att det enligt bestämmelserna i 9 kap. skollagen åvilar elevernas hemkommuner att tilldela fristående skolor bidrag för deras verksamhet. Motionsyrkandet bör avstyrkas av trafikutskottet. Lärarutbildning och fortbildning av lärare I propositionen anför regeringen att ett särskilt mål för lärarutbildningarna såvitt gäller IT skall fastställas. Målet skall vara att skall samtliga som erhåller examen avsedd för läraryrke ha kunskaper om och egna erfarenheter av hur IT kan användas i undervisningen. Ett uppdrag kommer att lämnas till att följa upp genomförandet. Regeringen meddelar sin avsikt att ställa ca till förfogande för utbildningsinsatser för lärarutbildare. Det anges vidare att skolhuvudmännen och berörda högskolor bör ta initiativ till fortbildning av lärare för att öka intresset för och kunskaperna om IT:s möjligheter i undervisningen. Invändningar mot förslaget om extra medel för utbildningsinsatser för lärarutbildare riktas i motion 1995/96:T51 (m) yrkande 7. Motionärerna anser att lärarhögskolorna skall använda moderna verktyg i undervisningen utan att staten betalar extra för detta. har tidigare behandlat motioner om IT i lärarutbildning och lärarfortbildning (bet. 1994/95:UbU10 och UbU18). Utskottet har därvid understrukit vikten av en god IT-utbildning för lärare och hänvisat till en pågående översyn inom av lärarutbildningarna. Denna översyn har genomförts (Lärarutbildning i förändring, Ds 1996:16). I propositionen anges att i den fortsatta beredningen kommer bl.a. IT-frågorna att behandlas. Enligt utskottets mening är det angeläget att utveckla IT-användningen i lärarutbildningen. En förutsättning härför är att samtliga högskolelärare som är engagerade i lärarutbildning själva har goda kunskaper om och förmåga att använda datorer och nätverk som pedagogiska hjälpmedel. Utskottet anser det därför motiverat att särskilda medel ställs till förfogande för utbildning av lärarutbildare. avstyrker således motion 1995/96:T51 yrkande 7 och godkänner vad regeringen anfört under detta avsnitt. IT-baserade läromedel för skolan och informationssystem på utbildningsområdet Regeringen anmäler i propositionen sin avsikt att skapa ett nätverksbaserat nationellt resurscentrum för att främja och stimulera framväxten av IT-baserade läromedel eller s.k. läromedia. Det nationella resurscentrumet bör baseras på befintliga organisationer, t.ex. universitet och högskolor och kommunala resurscentra. med sitt uppdrag att utveckla Skoldatanätet bör medverka i uppbyggnaden. Vidare avser regeringen att uppdra åt och att utveckla ett informationssystem på utbildningsområdet. Uppdraget skall genomföras i samråd med , och programkontor för utbildning och kompetens. I motion 1995/96:T51 (m) yrkande 6 ifrågasätts skapandet av ett statligt resurscentrum för IT-baserade läromedel. Motionärerna hävdar att ett sådant centrum kan hämma den utveckling på området som bedrivs inom näringslivet och universitetsvärlden. Likaså ställer sig motionärerna tveksamma till utvecklandet av ett informationssystem på utbildningsområdet. De anför bl.a. att arbetet med Skoldatanätet redan avkastat information för skolväsendet. Motionärerna framför i sammanhanget också invändningar mot regeringens förslag att ett IT-körkort införs. Detta skulle få till effekt att IT:s aura av något svårt bibehålls, anför de. Regionala resurser bör enligt motion 1995/96:T54 (s) tas till vara vid bildandet av det nationella resurscentrumet för IT-baserade läromedel. Motionärerna framhåller att i finns både kompetens och erfarenhet när det gäller utveckling av sådana läromedel. konstaterar när det gäller resurscentrumet för IT-baserade läromedel att det inte är fråga om en ny fysisk etablering utan om sammankoppling av olika nätverk, t.ex. vid universitet och högskolor och kommunala resurscentra. I sistnämnda avseende kan även regionala resurser tas till vara. Med hänvisning härtill avstyrks motion 1995/96:T54. Utskottet instämmer med regeringen att det är angeläget att stödja kompetensuppbyggnaden kring produktion av IT-baserade läromedel genom ett nätverksbaserat nationellt resurscentrum med uppgift bl.a. att erbjuda rådgivning och medverka i utveckling av innehåll och miljöer i näten. Utskottet har inte heller något att erinra mot att olika informationskällor på utbildningsområdet skall kunna kopplas samman i ett informationssystem. I frågan om examination för ett s.k. IT-körkort noterar utskottet att arbetet med detta drivs av i , vilket omnämns i propositionen. bör med godkännande av vad regeringen förordat avstyrka motion 1995/96:T51 yrkande 6. En utveckling av skolan till ett "mitt i byn", anger regeringen, är ett bra sätt att bredda tillgången till teknik och kunskap. Även datorteken spelar här en viktig roll. Enligt motion 1995/96:T57 (c) yrkande 8 finns det betydande vinster att göra med ett mer flexibelt utnyttjande av och samordning mellan datortek och skola. Vid inrättande av datortek bör det därför alltid sökas lösningar som möjliggör att en större grupp än de som direkt berörs av datorteken får tillgång till dessa. Dock betonas i motionen att skolans behov av modern datautrustning inte enbart kan lösas genom detta. erinrar om att datortek infördes fr.o.m. för arbetslösa ungdomar i åldern som ett led i arbetet med att utveckla till ett ledande land inom informationstekniken. Kommunerna är huvudmän för verksamheten. Syftet med datortek är att arbetssökande skall kunna få möjlighet att lära sig använda informationsteknik som ett hjälpmedel inom olika yrken och verksamheter. Enligt ett förslag under huvudtitel i proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. bör datorteken öppnas även för personer som har fyllt . Utskottets ser positivt på en utveckling av samarbetet mellan skolor, bibliotek och datortek i syfte att skapa kunskapscentra. Det får dock ankomma på kommunerna att bedöma i vilken omfattning datorteken kan utnyttjas. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionsyrkandet. I propositionen anförs att regeringen avser att ge i uppdrag att i samråd med berörda branscher utveckla nya yrkesinriktade kurser på IT-området inom gymnasieskolan och komvux. Det är också enligt regeringen naturligt att yrkesinriktade utbildningar inom IT-området kan ingå i försöksverksamheten med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Det bör enligt motion 1995/96:T57 (c) yrkande 9 vara en självklarhet att yrkesinriktade utbildningar inom IT-området skall ingå i försöksverksamheten med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser inte att det föreligger några motsättningar mellan motionsyrkandet och vad som förordas i propositionen. Utskottet föreslår att trafikutskottet med godkännande av regeringens planerade åtgärd avstyrker motion 1995/96:T57 yrkande 9. Frågan om de lågutbildades situation när det gäller användningen av informationsteknik tas upp i motion 1995/96:T56 (v) yrkande 5. Motionärerna pekar på att lågutbildade ofta är de första som avskedas när den nya tekniken slår ut jobb. De har också ofta svårt att tillgodogöra sig de positiva effekterna av en mer allmän användning av IT i samhället, en situation som de delar med dyslektiker och synskadade. Regeringen bör särskilt se över dessa gruppers möjligheter till användande av den nya tekniken, anser motionärerna. har samma uppfattning som motionärerna att det är viktigt att gruppen vuxna lågutbildade ges förutsättningar att lära sig informationsteknik. Här har den kommunala vuxenutbildningen liksom studieförbund och folkhögskolor ett särskilt ansvar för att vuxna inte ställs utanför informations- och kunskapssamhället utan får kunskaper om IT. Regeringen avser också, som meddelas i propositionen, att avsätta särskilda medel till folkbildning på IT-området. När det gäller dyslektiker och synskadade hänvisar utskottet till att regeringen avser att uppdra åt att i samråd med berörda myndigheter och organisationer utarbeta ett förslag till IT-program med inriktning på funktionshindrade och äldre personer (prop. s. 77 f.). anser inte att motionsyrkandet bör föranleda något riksdagsuttalande utan föreslår att trafikutskottet avstyrker detsamma. Enligt motion 1995/96:T52 (kds) yrkande 10 bör staten lyfta fram exempel på användningen av IT för att påskynda och underlätta integreringen av IT i samhället. På t.ex. bör ligga ett ansvar för att sprida information om lyckade IT-satsningar i skolor. konstaterar att det ingår i uppdrag på dataområdet att sprida information om IT-satsningar och ge beskrivande exempel på datoranvändning i skolan, vilket utskottet har redovisat i det föregående. Därutöver bör nämnas att Ungdomens IT-råd har lämnat ett delbetänkande till regeringen och människor (SOU 1996:32) som lyfter fram 34 exempel på bra användning av informationsteknik (IT) bland barn och ungdomar. Motionsyrkandet bör inte föranleda någon åtgärd utan avstyrkas. Högre utbildning och forskning I propositionen anmäls att regeringen avser att uppdra åt varje universitet och högskola att redovisa ett handlingsprogram för användning av IT inom utbildning och forskning. Regeringen kommer vidare att överväga ytterligare insatser om för att främja den pedagogiska användningen av IT inom den högre utbildningen. Ett tillkännagivande av begärs i motion 1995/96:T57 (c) yrkande 11 om att regeringen bör ta initiativ till ökad forskning om pedagogik och metodik för datorbaserad undervisning. tar fasta på vad regeringen anfört i propositionen om att särskilda forskningsresurser - av sammanlagt 15 - skall avsättas inom pedagogikämnet med inriktning på användning av IT i undervisningen. Motionsyrkandet bör med hänvisning härtill avstyrkas. Utskottet har inte något att invända mot vad regeringen anfört om handlingsprogram och ytterligare insatser för att främja den pedagogiska användningen av IT. Regeringen anför i propositionen att () är en nationell tillgång som bör kunna utnyttjas av ännu fler, t.ex. inom hela biblioteksväsendet. Länsbiblioteken och inte minst folkbiblioteken bör ges förutsättningar att spela en roll som informationscentraler och förmedlare av IT-kunskaper. Det är därför ett nationellt intresse att även läns- och folkbiblioteken får tillgång till Internet, t.ex. genom SUNET. För att SUNET skall kunna utvecklas och spela en fortsatt viktig roll för IT-utvecklingen skall styrningen och finansieringen ses över liksom riktlinjerna för anslutning av nya användare. Enligt regeringen bör självfallet en utveckling av SUNET ske så att dess ursprungliga syfte - att betjäna universitet och högskolor - även fortsättningsvis tillgodoses. Avslag på regeringens förslag om en ny roll för SUNET yrkas i motion 1995/96:T51 (m) yrkande 8. Motionärerna menar att SUNET:s roll är att vara Internetleverantör åt högskolevärlden och att därutöver verka som ett nationellt kunskaps- och kompetenscenter av yppersta slag. Biblioteken gynnas bäst av de kommersiella Internettjänsternas framväxt och av ett nära samarbete med kommuner och skolor, anser de. Också i motion 1995/96:T52 (kds) yrkande 9 görs invändningar mot regeringsförslaget. SUNET kommer enligt motionen att behöva uppgraderas betydligt för att fylla universitetens och högskolornas behov. Att i ett sådant läge öppna SUNET för kommunala biblioteks trafik anser motionärerna vore olyckligt. Motsatta synpunkter anförs i motion 1995/96:T57 (c) yrkande 10. Enligt denna bör användningen av SUNET breddas och regeringen aktivt sträva efter att ansluta alla skolor till SUNET. Ett likartat yrkande, att skolor skall kunna anslutas till SUNET, framställs i motion 1995/96:T58 (fp) yrkande 2 i denna del. har inhämtat att universitetsdatornätet SUNET byggts upp i ett samarbete mellan universitet och högskolor i syfte att ge högskolorna tillgång till nationell och internationell datakommunikation. SUNET skall erbjuda universitet och högskolor de tjänster som dessa efterfrågar inom främst datakommunikationsområdet. har det administrativa ansvaret för SUNET. Verket har i samråd med utsett en styrelse för SUNET och delegerat åt denna att leda verksamheten. På det internationella planet samarbetar SUNET med övriga nordiska länder i organisationen . SUNET:s verksamhet är till största delen anslagsfinansierad via den nationella högskolemyndigheten. Organisationer utanför högskolan och nya högskolor som ansluts får emellertid betala en avgift, om de vill använda sig av SUNET:s tjänster. SUNET har ett eget fysiskt nät som utgår från Kungl. Tekniska högskolan till olika universitet och högskolor. Det håller hög kapacitet och mycket god kvalitet. Enligt vad utskottet erfarit från och skulle en uppkoppling via SUNET till Internet från ett stort antal folkbibliotek och skolor begränsa SUNET:s handlingsfrihet i vad gäller att utveckla den tekniska strukturen. SUNET drivs med minimala personella resurser, och det gör att SUNET inte heller kan ge adekvat stöd till alla nya användare som ofta har begränsad IT-kompetens. Det hävdas från verket och styrelsen att de erbjudanden som finns från de kommersiella Internet-operatörerna i många fall kan ge dessa nya användare en väl fungerande Internetanslutning. anser för sin del att expansionen av IT-användningen vid universitet och högskolor liksom inom biblioteks- och skolväsendet motiverar att en översyn görs av såväl SUNET:s styrning och finansiering som anslutningen av nya användare. Utskottet vill dock betona att det är av betydande vikt att universiteten och högskolorna får fortsatt tillgång till hög kapacitet och kompetens inom datakommunikationsområdet. Med det anförda föreslår utbildningsutskottet att motionerna 1995/96:T51 yrkande 8, 1995/96:T52 yrkande 9, 1995/96:T57 yrkande 10 och 1995/96: T58 yrkande 2 i denna del avstyrks av trafikutskottet. Regeringen anmäler i propositionen att skall få i uppdrag att i samråd med m.fl. utarbeta ett förslag till ett forskningsinformationssystem med Internet som informationsbärare. Målet är att nå ett väl utbyggt och överblickbart system över hela landet . Utskottet har inget att erinra häremot. Flera motioner tar upp frågor om distansutbildningen och angelägenheten av en utbyggnad av denna. Enligt motion 1995/96:T51 (m) yrkande 9 bör en betydande del av det företagsstöd som utbetalas till inland omvandlas till en bred satsning på IT-baserad distansutbildning, riktad till samma område. En sådan satsning skulle kunna tjäna som pilotprojekt för en mer allmän utveckling av teknik och pedagogik för distansutnyttjande. Motionärerna vill att regeringen skall återkomma till med ett konkret förslag. Förslaget bör ta till vara den utvecklingskraft som programvaruföretagen besitter och förena denna med det offentliga utbildningsväsendets uppenbara utvecklingsbehov. Regeringen bör enligt motion 1995/96:T57 (c) yrkande 12 återkomma till med förslag om hur högskolans utbud av distansutbildning skall kunna förbättras. Motionärerna framhåller att endera bör högskolorna kompenseras extra för distansutbildning eller bör staten ålägga högskolorna att viss del av utbildningsuppdragen skall ske som distansutbildning.