ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · GJ05AU6Y · 1996-01-01 00:00:00 — Som nämnts har den sittande utredningen om ersättning vid arbetslöshet och omställning, ARBOM, ett övergripande uppdrag att lämna förslag till hur en ny arbetslöshetsförsäkring skall utformas. Utredningens förslag skall presenteras inom en ganska nära framtid. Att relativt omfattande förändringar nu genomförs i försäkringen och KAS skall enligt utskottets uppfattning inte tolkas så att man därigenom binder sig för hur försäkringen skall vara utformad på litet . Frågor om anknytningen till de fackliga organisationerna, om kravet på anknytning till arbetsmarknaden, ersättningstidens längd och ersättningsnivån, om de deltidsarbetslösa, om finansieringen, och om vad som skall ske efter utförsäkringen är sådant som omfattas av utredningens uppdrag. Man kan utgå från att utredningen även kommer in på mera övergripande frågeställningar som den som väckts av om sociala ersättningars, skatters och inkomstrelaterade avgifters inverkan på lönebildningen och arbetslösheten. Någon anledning att föregripa detta utredningsarbete finns inte enligt utskottets mening. I det ligger att det inte heller finns skäl att ta ställning i sak till förslaget om en återgång till den allmänna obligatoriska försäkring som fyrpartiregeringen införde . Det anförda innebär att arbetsmarknadsutskottet anser att de nu berörda motionerna bör avstyrkas i motsvarande delar. Det är motionerna A46 (yrk. 13 delvis), A49 (yrk. 39, 40), Fi116 (yrk. 52, 54), Fi117 (yrk. 63-66) samt Fi118 (yrk. Vad slutligen gäller den av () i motion Fi127, yrkandena 1 och 2, aktualiserade frågan om rätten till arbetslöshetsersättning för arbetslös deltidsföretagare vill utskottet hänvisa till att frågan omfattas av ARBOM:s uppdrag. Inte heller i denna fråga bör utredningens arbete föregripas. Motionsyrkandena bör således avstyrkas. Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten
yttr · GJ05BOU1Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1994/95:150 (kompletteringspropositionen) bilaga 7, avsnitt 3 om förvaltningsmyndigheternas ledning. föreslås godkänna de riktlinjer för förvaltningsmyndigheternas ledning som regeringen presenterar i kompletteringspropositionen. Dessa utgår från beslut (prop. 1993/94:185, bet. 1993/94:KU42) och från vad budgetproposition meddelats om vilka ledningsformer regeringen bedömde bli aktuella att tillämpa. Ledningsformerna är enrådighetsverk med eller utan råd med insynsuppgift, styrelse med fullt ansvar för verksamheten och även styrelse enligt nuvarande modell, dvs. med delat ansvar mellan styrelsen och myndighetschefen. I kompletteringspropositionen lämnas en redovisning departementsvis av vilka myndigheter som regeringen avser att ge ny ledningsfunktion . Den del av redovisningen som rör myndigheter inom bostadsutskottets beredningsområde gäller (). Nämnden bör enligt regeringens mening ha ledningsformen enrådighetsverk med insynsråd. Den grundläggande utgångspunkten för valet av ledningsform är enligt kompletteringspropositionen verksamhetens art och regeringens behov av att styra myndigheten på visst sätt. Att en utgångspunkt med denna inriktning får vägleda valet av ledningsform är i och för sig naturligt. vill emellertid för sin del tillägga att det inte sällan är av stor vikt att den medborgerliga insynen kan garanteras. har denna garanti bl.a. åstadkommits genom lekmannamedverkan i myndighetens styrelse. Det finns enligt bostadsutskottets uppfattning anledning att vid bedömningen av lämplig ledningsform också framgent väga in denna omständighet. Huruvida denna aspekt på frågan är av den karaktären att den innebär en omprövning av den föreslagna ledningsformen för BKN torde få avgöras inför de slutliga övervägandena i frågan. Som redovisas i kompletteringspropositionen avser regeringen att i en proposition rörande lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten redovisa ledningsformen för det nya . Denna fråga har sedermera redovisats i proposition 1995/96:78. behandlas av bostadsutskottet och .
yttr · GJ05BOU8Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda bl.a. bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1995/96:190 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 1995 jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet behandlar i detta yttrande vad i skrivelsen anförts under avsnitt 9.1.2 Harmoniserad lagstiftning (s. 55-56) i vad gäller byggproduktdirektivet och avsnitt 9.9 Byggfrågor (s. 68). Beträffande frågan om harmoniserad lagstiftning erinras i skrivelsen om att EU tillämpat en harmoniseringsmetod som innebär att man begränsar harmoniseringen av myndighetsföreskrifter till väsentliga krav, medan de tekniska detaljlösningarna fastställs av de europeiska standardiseringsorganen i s.k. harmoniserade standarder. Produkter som överensstämmer med det direktiv som ligger till grund för harmoniseringen skall märkas med det s.k. CE-märket. I skrivelsen anges att det tar att utarbeta de standarder som behövs för att direktiven skall kunna fungera på avsett sätt. Exempelvis anges att det s.k. byggproduktdirektivet ännu inte kan tillämpas eftersom harmoniserade standarder fortfarande saknas, detta trots att direktivet infördes . Några CE-märkta produkter med byggproduktdirektivet som grund finns alltså inte. Kommissionen arbetar med en rapport om hur arbetet skall fungera framöver. vill erinra om att vi i vårt land givit hög prioritet åt det standardiserings- och harmoniseringsarbete som inom EU bl.a. omfattas av byggproduktdirektivet. Att även i ett EU-perspektiv anser dessa frågor betydelsefulla framgår av det faktum att , dvs. före inträdet i EU, antog en lag - byggproduktlagen - som omfattade samma produkter som EG:s byggproduktdirektiv (se bet. 1992/93:BoU6). Denna lag upphörde då den ersattes med lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. Att arbetet med byggproduktdirektivet går så trögt som det gör är att beklaga. Därmed försvåras bl.a. möjligheterna att främja och underlätta handeln med byggprodukter inom EU. Detta i sin tur innebär att konkurrensen inom byggsektorn hämmas. bör i EU-arbetet agera så att de syften som kan hävdas med stöd av direktivet kommer att kunna förverkligas utan ytterligare försening. finner det viktigt att regeringen uppmärksammar det problem som beskrivits. Regeringen bör inom ramen för EU-arbetet sålunda med kraft verka för att arbetet med byggproduktdirektivet intensifieras. anser det motiverat att utrikesutskottet föreslår att göra ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Verksamheten i Europeiska unionen i vad avser bostadsutskottets beredningsområde
yttr · GJ05FIU3Y · 1996-01-01 00:00:00 — Utskottet kan instämma i motionärernas uppfattning att EU-länderna skall redovisa sin miljösituation i fullt jämförbara nationalräkenskapstermer. konstaterar utskottet att mycket återstår innan utredningsarbetet kan utmynna i konkreta förslag.
yttr · GJ05FÖU5Y · 1996-01-01 00:00:00 — har hemställt bl.a. om försvarsutskottets yttrande över en inom upprättad promemoria angående EU-frågornas behandling i . Det finns inom Europeiska unionen ingen gemensam försvarspolitik eller gemensamt försvar. Eventuella unionsbeslut eller aktioner som berör försvaret överlåts till Västeuropeiska unionen (VEU). I VEU är inte medlem utan har endast observatörsstatus. EU-medlemskapet berör försvarsutskottets beredningsområde främst genom att utskottet följer EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitík (GUSP). GUSP hänförs till den s.k. andra pelaren inom vilken helt andra samarbets- och beslutsformer förekommer än inom den första pelaren. är suveränt i dessa frågor. Den helt dominerande delen av försvarsutskottets beredningsområde - frågor som rör totalförsvaret, dvs. den nationella försvarspolitiken - är sålunda inte en fråga för EU. I dessa frågor har full suveränitet. Genom att även den gemensamma utrikes- och försvarspolitiken står utanför de "traditionella" berednings- och beslutsformerna inom unionen har försvarsutskottet - som ett riksdagsorgan - endast i begränsad omfattning berörts av EU-frågornas behandling i . berörs dock i viss utsträckning av frågor inom EU:s första och tredje pelare som t. ex. fredsräddningstjänsten, transport av farligt gods, gränskontrollen till sjöss samt försvarsindustriella frågor. Dessa ärenden utgör dock ofta delar i större frågor som huvudsakligen berör andra politikområden och därmed i första hand andra utskott. Informationen om den verksamhet som pågår inom EU, och som rör försvarsutskottets verksamhetsområde, har primärt kommit via det allmänpolitiska intresse som fokuserats till regeringskonferens och i massmedias rapportering som föregått denna, samt genom information från . arbete har sålunda endast i liten omfattning kommit att påverkas av behandling av EU-frågorna. Utskottets medverkan i EU-frågornas formella behandling har varit så pass begränsad att det är svårt att nu ha någon bestämd uppfattning om samrådsförfarandet med, och informationsgivningen till, behöver en omfattande reformering. Utskottet anser vidare att resultaten av den nu inledda regeringskonferensen bör avvaktas för att få klarhet om någon förändring sker för ärenden som faller inom EU:s andra och tredje pelare och därmed påverkar roll i beslutsprocessen. Utskottet vill emellertid betona vikten av regeringens aktiva information till och samråd med berörda fackutskott. är regeringen endast skyldig att samråda med , även i frågor som berör försvarsutskottets ansvarsområde. anser för sin del att bör överväga att utvidga regeringens samrådsskyldighet till berörda fackutskott samt att regeringen ges en skyldighet att aktivt informera fackutskotten om verksamheten inom EU. Mot bakgrund av vad försvarsutskottet nu anfört avstår utskottet från att närmare besvara de detaljfrågor som framställs i den promemoria som utarbetats av . Angående EU-frågornas behandling i
yttr · GJ05SFU1Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda samtliga utskott tillfälle att yttra sig över proposition 1994/95:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96 m.m., bilaga 7, avsnitt 3 om förvaltningsmyndigheternas ledning. får anföra följande. Regeringen har gått igenom och prövat ledningsformen för drygt 110 centrala förvaltningsmyndigheter. Vid genomgången har den grundläggande utgångspunkten varit verksamhetens art och regeringens behov av att styra myndigheten på ett visst sätt. En annan utgångspunkt har varit att det alltid bör stå klart var det samlade ansvaret inför regeringen för myndighetens ledning ligger. Enligt propositionen bör ledningsformen enrådighetsverk övervägas där det finns behov av en mer direkt och tydlig styrning av myndigheten och där politiska beslut måste genomföras utan fördröjning. Detta bör särskilt beaktas mot bakgrund av de ökade krav på styrning och samordning som EU-medlemskapet ställer på regeringen. Modellen med enrådighetsverk bör kompletteras med ett av regeringen tillsatt insynsråd med demokratisk insyn som främsta uppgift i de fall ett sådant råd bedöms vara av allmänt intresse. med fullt ansvar för verksamheten bör enligt propositionen främst övervägas för myndigheter som arbetar under affärsverksliknande förhållanden eller har en verksamhet som innebär stort finansiellt och självständigt ansvar. Enligt propositionen bör slutligen ett bibehållande av nuvarande styrelsemodell med ett delat ansvar mellan styrelsen och myndighetschefen övervägas för myndigheter där en viss bredd och mångfald är önskvärd i verksamheten och det därför inte finns skäl för regeringen att närmare styra den. Denna modell kan även väljas för myndigheter där insyn, råd och stöd har stor betydelse. Utifrån dessa allmänna principer som varit vägledande för regeringens prövning av lämplig ledningsform redovisas i propositionen, såvitt avser socialförsäkringsutskottets beredningsområde, att regeringen avser att ge en ny ledningsform, enrådighetsverk med insynsråd. Utskottet har synpunkter på lämpligheten av att ändra ledningsformen för . Som framhålls i propositionen kan ändrade förutsättningar medföra att även ledningsformen behöver ändras, men växling av ledningsform bör naturligtvis inte ske ofta och utan välgrundade orsaker. Utskottet vill erinra om att i stort sett hela det verksamhetsfält som har hand om är föremål för översyn. Ett flertal utredningar har lämnat förslag på det flyktingpolitiska området, och utredningsförslag om den framtida invandrarpolitiken väntas . Inom ramen för EU-samarbetet pågår också en rad överväganden om bl.a. asyl- och invandringspolitiken som kan få återverkningar på verkets verksamhet. Det finns därför enligt utskottets uppfattning skäl för att behålla nuvarande ledningsform tills det är klarlagt vilka uppgifter verket kommer att ha och var tyngdpunkten i verksamheten kommer att ligga. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Skånberg (kds)
yttr · GJ05SKU1Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett samtliga utskott tillfälle att yttra sig över förra vårens kompletteringsproposition 1994/95:150 bilaga 7 såvitt avser avsnittet om förvaltningsmyndigheternas ledning. Med anledning härav får skatteutskottet anföra följande. I propositionen begär regeringen att godkänner regeringens förslag till riktlinjer för förvaltningsmyndigheternas ledningsformer. Dessa riktlinjer innebär bl.a. att relativt många myndigheter görs om till s.k. enrådighetsverk. Regeringen anser dock att nuvarande ledningsform, där myndighetschef och en lekmannastyrelse delar på ansvaret för verksamheten, bör bibehållas för en rad myndigheter där verksamhetens art och behovet av insyn, råd och stöd har lett till att den nuvarande formen av styrelse befunnits mest ändamålsenlig. Detsamma gäller myndigheter där det delade ansvaret inför regeringen i myndigheternas ledning inte ansetts utgöra ett hinder för den av regeringen önskade styrningen. Den nuvarande ledningsformen har valts för bl.a. och , för vars anslagstilldelning skatteutskottet ansvarar. Samma ledningsform skall enligt propositionen tillämpas på de regionala skattemyndigheterna. har inte funnit anledning till erinran mot propositionen i nu angivet hänseende. Såvitt skatteutskottet är berört tillstyrker utskottet således propositionen.
yttr · GJ05SKU4Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1995/96:15 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Med anledning härav får skatteutskottet anföra att redogörelsen inte föranleder någon särskild kommentar från utskottets sida. Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen
yttr · GJ05SKU7Y · 1996-01-01 00:00:00 — Utskottet har beretts tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:175 om skärpta avgaskrav för tunga fordon m.m. och de motioner som väckts i ärendet. Utskottet får anföra följande. I propositionen presenterar regeringen de ändringar i de obligatoriska avgaskraven som EU:s tidtabell för stegvis ökade avgaskrav föranleder. kommer bilavgaslagens miljöklasser för tunga fordon att få nytt innehåll enligt följande. I miljöklass 2 placeras tunga fordon som uppfyller de baskrav som skall gälla fr.o.m. och som motsvarar kraven i nuvarande miljöklass 1. Någon försäljningsskatt tas inte ut för dessa fordon. Inom EU har distributionsfordon med små dieselmotorer fått ett något lindrigare utsläppskrav än övriga tunga fordon t.o.m. . Miljöklass 3 reserveras för dessa fordon. När det gäller nivån på den försäljningsskatt som skall tas ut på distributionsfordonen i miljöklass 3 har bedömt att merkostnaden för att uppfylla kraven i den nya miljöklassen 2 uppgår till 7 000 - . Med hänsyn till att rabatten för de fordon som uppfyller det högre kravet enligt avgasdirektivet skall vara betydligt lägre än kostnaden för de anordningar som krävs föreslår regeringen att försäljningsskatten i miljöklass 3 bestäms till . I miljöklass 1 kan inga fordon placeras eftersom det inte finns någon beslutad andra kravnivå för tunga fordon inom EU. Arbete pågår dock på två nya kravnivåer som skall införas . Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget om ändrad försäljningsskatt kommer att anmälas till . Vidare föreslås i propositionen ett bemyndigande för regeringen att fastställa de krav som skall gälla i miljöklasserna. anges miljöklassernas närmare innehåll av regeringen i bilavgasförordningen. Enligt vad som anförs i propositionen gör emellertid situationen med en tom miljöklass att det behövs ett tydligare formulerat bemyndigande. Skärpta avgaskrav för tunga fordon m.m.
yttr · GJ05SKU9Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:37 Rättslig reglering av samverkan för fred såvitt gäller frågor inom skatteutskottets beredningsområde. I propositionen föreslår regeringen att godkänner ett avtal som gäller samarbetet Partnerskap för fred (PFF). Vissa avtalsbestämmelser om tull- och skattefrihet skall enligt förslaget införlivas med svensk rätt genom hänvisningar till avtalet i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. Samarbetet aktualiserar även vissa skattefrågor som inte föranleder särskild lagstiftning, t.ex. att mottagarlandet skall ordna så att drivmedel och oljor kan levereras skattefritt till den främmande statens tjänstefordon, luftfartyg och fartyg. Sistnämnda krav skall enligt propositionen tillgodoses genom att Försvarsmakten tillhandahåller drivmedel utan punktskatt och mervärdesskatt. har beslutat följande yttrande. Den föreslagna utvidgningen i tullfrihetsreglerna innebär att utrustning och andra varor som en utländsk styrka behöver för utbildning vid övningar här i landet inom ramen för PFF-samarbetet skall kunna införas och återutföras tull- och skattefritt. Enligt avtalet har också enskilda medlemmar av den utländska styrkan rätt att tull- och skattefritt medföra vissa personliga ägodelar för den tid uppdraget varar. De nya reglerna behövs endast i förhållande till stater som inte är medlemmar i . Av avtalet följer att utrustning och andra varor som införs av en styrkas myndigheter för annan användning än för uteslutande styrkans eget bruk inte skall berättiga till tull- och skattefrihet. Detsamma gäller för enskilda medlemmar av styrkan vid införsel för privat bruk av annat än sådana personliga ägodelar som i enlighet med avtalets bestämmelser skall kunna införas och återutföras tull- och skattefritt. Detta innebär bl.a. att gällande begränsningar i fråga om resandes införsel av alkoholdrycker skall iakttas även av medlemmar av en utländsk styrka. Utskottet tillstyrker de i propositionen föreslagna ändringarna i tullfrihetsreglerna. I fråga om den svenska versionen av det vid fogade avtalet mellan parterna i Nordatlantiska fördraget om status för deras styrkor (NATO ) är det emellertid enligt utskottets mening motiverat med ett förtydligande i artikel XI så att det framgår att hänvisningen i artikeln till rättsregler i den mottagande staten avser lagar och andra föreskrifter som skall tillämpas av tullmyndigheterna. Rättslig reglering av samverkan för fred
yttr · GJ05UBU5Y · 1996-01-01 00:00:00 — Genom lärosalar för bredbandig kommunikation med högskolor och en alltmer nätbaserad undervisning möjliggörs enligt motion 1995/96:T52 (kds) yrkande 8 en kraftigt utbyggd distansutbildning. erinrar om att regeringen genom beslut tillkallat en utredning om distansmetoder i utbildningen, den s.k. . Enligt direktiven för kommittén (dir. 1995:69) har denna till uppgift att föreslå åtgärder som kan främja användningen av distansmetoder inom främst vuxenutbildningen och högskolan. Kommitténs huvuduppgift är att föreslå en strategi som långsiktigt främjar utvecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som IT erbjuder. En annan uppgift är att bereda och till regeringen lämna förslag till beslut om bidrag till distansutbildningsprojekt. I sammanhanget kan nämnas att i skrivelse till regeringen (Utbild-ningsdepartementet) föreslagit att bidrag skall utgå om sammanlagt till ett fyrtiotal utvecklingsprojekt inom högskolan. Lika mycket vill kommittén att regeringen skall dela ut till distansutbildningsprojekt inom företagsutbildning, vuxenutbildning och folkbildning. Utskottet anser att resultaten av kommitténs arbete med utvecklingen av distansutbildning bör avvaktas, varför motionerna 1995/96:T51 yrkande 9, 1995/96:T52 yrkande 8 och 1995/96:T57 yrkande 12 bör avstyrkas. I motion 1995/96:T56 (v) yrkande 10 förespråkas utvecklandet av ett folk-universitet enligt Open University-modellen, dvs. en universitetsutbildning på distans med lokal förankring och kommunikation via moderna medier. vill påminna om att regeringen budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 9) framhöll att möjligheterna borde prövas att skapa förutsättningar för "ett öppet svenskt folkuniversitet" med ett brett utbildningsutbud som når många människor. Därvid borde erfarenheterna från det brittiska studeras. Detta uttalande har återgetts i direktiven till . Utskottet utgår från att kommittén kommer att pröva frågan. Också motion 1995/96:T56 yrkande 10 bör därmed avstyrkas. Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik