yttr · GJ05UBU7Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande dels över motionerna 1995/96:A45 av m.fl. (fp), 1995/96:A46 av m.fl. (kds) och 1995/96:A49 av m.fl. (m) om sysselsättningsåtgärder (väckta med anledning av händelse av större vikt), i de delar som berör utskottets beredningsområde, dels över proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. jämte de motioner som kan komma att väckas, i de delar som berör utskottets beredningsområde. I det följande behandlar utskottet propositionens avsnitt 6 Utbildning för tillväxt och rättvisa jämte motionerna 1995/96:Fi116 av m.fl. (v) yrkandena 17-20 och 22, 1995/96:Fi117 av m.fl. (mp) yrkandena 31, 50-54 och 60, 1995/96:Fi118 av m.fl. (kds) yrkandena 9-14, 1995/96:Fi121 av m.fl. (m), 1995/96:Fi123 av m.fl. (fp) yrkande 11, 1995/96:Fi126 av och (), 1995/96:Fi127 av () och 1995/96:Fi128 av (). Vidare behandlas motionerna 1995/96:A46 av m.fl. (kds) yrkandena 8 och 13 samt 1995/96:A49 av m.fl. (m) yrkandena 32-38, 42, 49 och 50. Regeringen föreslår såvitt avser en utbildning för tillväxt och rättvisa att godkänner att en utbildningssatsning görs i enlighet med de riktlinjer som regeringen förordar. En särskild statlig satsning på vuxenutbildning skall göras för att åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för den grupp vuxna som har störst behov av utbildning och har fått minst av samhällets utbildningsinsatser. Detta görs i syfte att öka sysselsättning och tillväxt. Målgruppen för den särskilda utbildningssatsningen är i första hand vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens. Därutöver skall satsningen också vända sig till anställda som helt eller delvis saknar denna kompetens. Övriga vuxna skall få delta i mån av plats. Satsningen skall också bidra till att utveckla nya former för att möta vuxnas utbildningsbehov och därmed efter femårsperioden kunna avlösas av ett nytt vuxenutbildningssystem. På regeringens förslag har beslutat att den särskilda satsningen på vuxenutbildning skall inledas redan under /97. Statliga medel motsvarande 62 000 utbildningsplatser inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) samt i kvalificerad yrkesutbildning har anvisats (prop.1995/96:150, UbU6y, FiU10, rskr. godkände vid samma tillfälle regeringens beräkning av utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning innebärande bl.a. en ökad volym på vuxenutbildning med 28 000 platser . Inom ramen för de 90 000 platserna beräknas försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning få en ökad omfattning (+2 000 platser och +2 500 platser ). Den avses /97 omfatta 1 700 platser. Dessutom har inom ramen för vuxenutbildningssatsningen på 100 000 platser 10 000 platser avsatts för folkbildningen. Statens kostnader för hela satsningen beräknas uppgå till ca för utbildningskostnaden exkl. studie- stöd. Utöver de platser som avsätts för folkhögskolan och för kvalificerad yrkesutbildning skall kommunerna ges ansvaret för att vuxenutbildningssatsningen genomförs. Kommunerna skall, efter ansökan, få bidrag för vuxenutbildning som ligger på gymnasial nivå. Även statens skolor för vuxna skall kunna få extra medel för gymnasial utbildning som planeras i samverkan med kommuner. Som villkor för att få bidrag skall gälla att verksamheten anordnas utöver den gymnasiala vuxenutbildning som erbjuds med kommunala medel och att omfattningen av denna gymnasiala vuxenutbildning således inte minskas. En delegation skall få regeringens uppdrag att under ett inledningsskede fördela medlen och följa verksamheten. Regeringen redovisar sin avsikt att införa ett särskilt utbildningsbidrag. Förslag härom kommer att presenteras i budgetpropositionen . I nu förevarande proposition anger regeringen att personer som är arbetslösa bör ges möjlighet att under högst ett studieår studera på motsvarande grundskole- eller gymnasienivå med ett särskilt utbildningsbidrag på a-kassa/KAS-nivå. Anställda med minst fem års heltids- eller deltidsanställning kan ges motsvarande möjlighet, förutsatt att berörda lokala parter har slutit avtal där arbetsgivaren åtar sig att som ersättare bereda plats åt en långtidsarbetslös inskriven vid arbetsförmedlingen. har tidigare beslutat om tillfälliga utbildningssatsningar inom högskolan (senast prop. 1995/96:150, UbU6y, FiU10, rskr. Dessa kommer /97 att omfatta 10 650 helårsplatser. godkände vid samma tillfälle regeringens förslag att låta den tillfälliga satsningen avlösas av en permanent utbyggnad med 30 000 utbildningsplatser . Denna kommer att påbörjas med 15 000 utbildningsplatser, en nettoökning med 4 350 platser jämfört med /97. Till skillnad från vad som anfördes i proposition 1995/96:150 - att ytterligare 10 000 platser borde tillkomma - bör enligt vad regeringen nu anför i förevarande proposition de återstående 15 000 platserna tillkomma först . I propositionen (s. 6.30) redovisar regeringen sin bedömning rörande fördelningen av de 30 000 platserna mellan universiteten och högskolorna. I kommittémotion 1995/96:Fi121 yrkas avslag på regeringens förslag till utbildningssatsning (yrk. Motionärerna anser att regeringen har valt en mycket dyrbar lösning, vars effekt på antalet arbetslösa kan ifrågasättas. I stället hänvisar man till att det i kommunerna redan finns ett väl fungerande system för vuxenutbildning. Vidare åberopas ett tidigare av framfört yrkande om resurser till komvux motsvarande den volym den av arbetsmarknadsskäl motiverade utbildningen har . I yrkande 2 i samma motion anförs att det är bättre att utvidga kommunernas skyldigheter att erbjuda grundläggande vuxenutbildning till att även omfatta gymnasiekurser än att införa ett nytt projektbidrag. Härvid bör en prioritering av kärn-ämneskurser vara utgångspunkten för ändrade regler vad gäller grundläggande vuxenutbildning. I motion 1995/96:A49 (m) yrkande 33 - som väcktes innan förevarande proposition lagts fram - begärs förslag av regeringen om en utbyggnad med 20 000 platser i eftergymnasial utbildning tillsammans med företagen, en kvalificerad yrkesutbildning. Denna motsvarar ett uppenbart företagsbehov och skulle kunna ha en påtagligt positiv betydelse redan för dagens arbetslösa. Åberopande redan föreliggande erfarenheter av den beslutade försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning framförs i motion 1995/96:Fi121 (m) yrkande 4 att det finns all anledning för regeringen att överväga om inte en del av de av regeringen föreslagna utbildningsplatserna borde föras över till det aktuella försöket. Utskottet anser att finansutskottet bör avstyrka yrkandet om avslag på regeringens förslag till utbildningssatsning. är heller inte berett att i detta sammanhang närmare överväga frågan om en så omfattande förändring när det gäller kommunernas skyldigheter att erbjuda utbildning på gymnasial nivå inom komvux som förordas i motion 1995/96:Fi121. - Såvitt avser försöket med kvalificerad yrkesutbildning vill utskottet erinra om att regeringen - vilket framgår av utskottets redovisning av propositionen i det föregående - avser att avsevärt öka omfattningen jämfört med de tidigare av beslutade 1 700 platserna. Med hänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker bifall till motionerna 1995/96:Fi121 yrkandena 1, 2 och 4 samt motion 1995/96:A49 yrkande 33. I motion 1995/96:Fi117 (mp) yrkande 50 efterlyses en mer genomtänkt planering av utbildningssatsningen. Motionärerna menar att frågan om innehållet i utbildningarna liksom möjligheterna för framtida anställning efter olika utbildningar inte närmare har berörts. Ett likartat yrkande framförs i motion 1995/96:A49 (m), där det begärs förslag om ett långsiktigt kunskapsprogram. Efter en bred undersökning av företagens fortsatta behov av högutbildade medarbetare bör regeringen föreslå en i verkligheten förankrad strategi för hur en kunskaps- och företagsexpansion skall kunna genomföras på ett ömsesidigt stödjande sätt (yrk. Utskottet vill med anledning av motionerna peka på att regeringen i propositionen utförligt redovisar förhållandena på arbetsmarknaden för arbetstagare på skilda utbildningsnivåer. Bilden som framträder är tydlig. Låg utbildning ger generellt sämre förutsättningar att få fotfäste och att lyckas på arbetsmarknaden. Den av regeringen redovisade strategin är lika tydlig, nämligen att höja de lågutbildades kompetensnivå så att den motsvarar efterfrågan och möjliggör fortsatt lärande. Den breda satsning över hela utbildningsområdet - inklusive högskolan som utskottet återkommer till i det följande - som avses, skall bidra till att skapa goda förutsättningar för det livslånga lärandet. Satsningen skall främja individernas förmåga att stärka sin ställning i arbetslivet som näringslivet och offentlig sektor får möjlighet till en betydande kompetenshöjning. För att möta behovet i näringslivet av hög kompetens inom naturvetenskap och teknik anger regeringen att inriktningen på utbyggnaden av högskolan bör vara att minst hälften av platserna skall avse naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att de nu berörda yrkandena i motionerna 1995/96:Fi117 och 1995/96:A49 inte bör föranleda någon särskilda åtgärd, varför finansutskottet bör avstyrka desamma. Enligt motion 1995/96:Fi117 (mp) yrkande 51 bör nu tillfället utnyttjas att göra en rejäl insats för att ge de arbetslösa med specifika läs- och skrivsvårigheter en god undervisning, så att de får tillgång till läsning och skrivning, två så viktiga medel för ett aktivt deltagande inte bara i arbetslivet utan även i hela den demokratiska processen. Motionärerna erinrar om de grönas förslag tidigare (med anledning av proposition 1995/96:105 med förslag till tilläggsbudget ) att skall avsättas till särskilda satsningar på detta område (mot. 1995/96:Jo16 yrk. Utskottet vill än en gång (jfr 1995/96:UbU6y s. 13) erinra om att det enligt skollagen (4 kap. 1 §) ingår i kommunernas skyldighet att uppmärksamma problemen för barn med speciella läs- och skrivsvårigheter. När det gäller vuxna vill utskottet likaså peka på att varje kommuninvånare har rätt att delta i grundläggande vuxenutbildning från och med det andra kalenderhalvåret det år han fyller , om han saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i och är bosatt i landet (11 kap. 10 § skollagen). Utskottet utgår från att kommunerna känner ett grundläggande ansvar för individer med de svårigheter som är i fråga. Inget bör hindra kommunerna att med egna resurser, t.ex. genom uppsökande verksamhet, vidta de åtgärder som de finner lämpliga. I den mån det uppdagas att individer som ingår i den av regeringen angivna målgruppen för den nu aktuella satsningen har de speciella problem som motionärerna åsyftar utgår utskottet från att utbildningsanordnaren ger dessa särskilt stöd. Utskottet är emellertid inte berett att föreslå ett särskilt uttalande om ändrad målgrupp i enlighet med vad motionärerna förordar. Med det anförda föreslår utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker förevarande yrkande. För att bl.a. minska orättvisorna i studiefinansieringen enligt regeringens förslag bör nedre åldersgränsen för studier "via a-kassa" höjas till , föreslås det i motion 1995/96:Fi117 (mp) yrkande 60. Vidare bör enligt motionärerna den övre gränsen med hänsyn till de äldre arbetslösas speciella situation tas bort. Utskottet har inget att erinra mot de åldersgränser som anges i propositionen. Det finns skäl att i sammanhanget erinra om vissa övriga villkor som avses bli knutna till det särskilda utbildningsbidraget. Det skall rikta sig till personer som är , inskrivna som arbetssökande hos arbetsförmedling, och saknar utbildning motsvarande grundskolekompetens eller kompetens motsvarande fullgjord utbildning inom ramen för den treåriga gymnasieskolan. Den arbetssökande skall vara berättigad till a-kassa eller KAS. För arbetstagare som saknar utbildning på nämnd nivå och som är kvalificerade för a-kassa eller KAS skall gälla att den anställde har en arbetslivserfarenhet motsvarande hel- eller deltidsanställning. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att tidigt kunna fånga upp de grupper i arbetslivet som har alltför låg utbildningsnivå. bör med hänvisning härtill avstyrka yrkande 60 i motion 1995/96:Fi117. I motion 1995/96:Fi116 (v) yrkande 20 begärs ett uttalande av om att särskilt utbildningsbidrag skall utgå för hela den studietid som behövs för att kortutbildade och arbetslösa personer skall kunna fullfölja sina studier. Det anförs i motionen att det är få människor som kommer att hinna med att få gymnasiekompetens. I yrkande 22 samma motion föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten för arbetslösa akademiker med naturvetenskaplig eller teknisk grundexamen att få särskilt utbildningsbidrag för att genomgå praktisk-pedagogisk utbildning. Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande. Som redan framgått är det meningen att det särskilda utbildningsbidraget skall kunna erhållas under ett studieår för att komplettera grundskolekompetens eller kompetens upp till motsvarande treårig gymnasieskola. Regeringen påpekar att det efter ges möjlighet att studera "inom ramen för ordinarie studiestöd". Det innebär att den studerande då har möjlighet att fortsätta studierna med studiemedel enligt bestämmelserna i 4 kap. studie-stödslagen (1973:349). Vidare finns möjlighet, om villkoren härför är uppfyllda, att studera vidare med hjälp av det särskilda vuxenstudiestödet, svux, (7 kap. samma lag) eller med bidrag enligt bestämmelserna i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, svuxa. Utskottet är inte berett att förorda en ändring i nu berört avseende av de villkor för det nu aktuella särskilda utbildningsbidraget som regeringen har angivit i propositionen. Motionärernas förslag skulle antingen medföra en ökad kostnad för staten som kan bli svår att kontrollera, eller - vid en för staten given kostnad - en mindre volym på ifrågavarande satsning räknat i antalet studerande. Ej heller beträffande målgruppen och det ändrade syftet med vuxenutbildningssatsningen är utskottet berett att ställa sig bakom motionärernas förslag om att inom ramen för den nu aktuella satsningen bereda arbetslösa akademiker möjlighet att genomgå en praktisk-pedagogisk utbildning. Med det anförda föreslår utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker bifall till yrkandena 20 och 22 i motion 1995/96:Fi116. bör därjämte föreslå att godkänna vad regeringen anfört om syftet med och målgrupp för den särskilda utbildningssatsningen i den mån det inte berörts i det föregående. Med hänvisning till att utskottet sålunda inte har något att erinra mot syftet med satsningen på vuxenutbildning och avsikten att utforma studiefinansieringen för arbetslösa och de i arbetslivet som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning på ett sådant sätt att den faktiskt bidrar till rekrytering av studerande bör motionerna 1995/96:Fi126 (fp) och 1995/96:Fi127 (fp) avstyrkas av finansutskottet, den senare i motsvarande del. I den förra motionen föreslås att även arbetsskapande kulturprojekt inom folkbildningen skall kunna erhålla ekonomiskt stöd ur de medel som anslås för vuxenutbildningsprojekt. I den senare föreslås att regeringens kommande förslag innefattar en sådan ändring i vad regeringen nu anför som tillgodoser egenföretagares och närståendes till egenföretagare möjlighet att få del av särskilt utbildningsbidrag. En lägre utbyggnadstakt när det gäller komvux och en annan fördelning av vuxenutbildningssatsningen mellan komvux å ena sidan och folkbildningen (folkhögskolan och studieförbunden) å den andra förordas av i motion 1995/96:Fi118 yrkandena 10 och 11. För att kvalitetskraven skall kunna uppfyllas och utbildningsanordnarna få rimliga planeringsförutsättningar bör enligt motionärerna endast 10 000 nya permanenta platser inom komvux inrättas och resurser för studiemedel anvisas i motsvarande grad. Motionärerna vill att skall anvisas för utöver regeringens förslag till nya permanenta platser på folkhögskolor och särskilt hos studieförbunden. Även förordar i motion 1995/96:Fi116 yrkande 18 en annan fördelning av vuxenutbildningssatsningen, nämligen 15 000 platser i folkhögskolan och 85 000 platser inom vuxenutbildning anordnad av kommuner och andra utbildningsanordnare. En utökning av platserna inom folkhögskolan skulle ge nya folkhögskolor en möjlighet att starta sin verksamhet utan att någon minskning behöver ske på de redan etablerade skolorna, anför motionärerna. Utskottet har i sitt yttrande över den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150, UbU6y) tillstyrkt regeringens där framförda förslag såvitt avser utbildningssatsningens omfattning. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning. Vad gäller folkhögskolan och studieförbunden noterar utskottet att regeringen tydligt har markerat att kommunerna inom ramen för vuxenutbildningssatsningen skall kunna anlita olika utbildningsanordnare, bl.a. såväl folkhögskolor som studieförbund och enskilda utbildningsanordnare. Det har enligt utskottets mening stort värde att kommunerna på detta sätt dels får den helt övervägande delen av ansvaret för vuxenutbildningssatsningen, dels får frihet att välja den organisation och utnyttja de utbildningsanordnare som är effektivast och som bäst svarar mot målgruppernas behov och de lokala förutsättningarna, vilka självfallet varierar mellan kommunerna. Med hänvisning till det anförda förordar utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motionerna 1995/96:Fi116 yrkande 18 samt 1995/96:Fi118 yrkandena 10 och 11. föreslår i motion 1995/96:Fi116 yrkande 19 att även folkhögskolor skall kunna anordna basår. Utskottet utgår från att kommunerna skall kunna utnyttja folkhögskolor även för att anordna basår. Något tillkännagivande om detta är därför inte behövligt, varför finansutskottet bör föreslå att avslår yrkandet. I tre motioner tas frågan om personliga utbildningskonton upp. Motionärerna i motion 1995/96:Fi121 (m) yrkande 3 begär ett uttalande av om vad i motionen anförts om sådana konton för vuxnas utbildning och hänvisar till partimotionen 1995/96:A49 (m) yrkande 36, där ett system med personliga utbildningskonton närmare utvecklas. Ett likartat förslag framförs av i motionerna 1995/96:Fi118 yrkande 13 och 1995/96:A46 yrkande 8. har under innevarande behandlat motionsyrkanden med förslag om en ordning med individuella utbildningskonton och då avstyrkt dem (1995/96:UbU2y och UbU6y). har överlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1996:90) Sammanhållet studiestöd till regeringen. Regeringens överväganden och förslag med anledning av det betänkandet bör avvaktas, innan uttalar sig om formerna för ett framtida studiestödssystem. Utskottet avstyrker därmed förevarande yrkanden. I motion 1995/96:Fi118 (kds) yrkande 12 föreslås att beslutar att barntillägget i det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa, svuxa, återinförs. Även detta yrkande bör avslå med hänvisning till beredningen av förslag. Ett uttalande av om krav på ökade insatser från näringslivet vad gäller arbetsplatsförlagd utbildning, praktik och fortbildning begärs i motion 1995/96:Fi117 (mp) yrkande 52. Det handlar, anförs det i motionen, t.ex. om att tidigt väcka ungdomars intresse genom att ställa upp med meningsfull praktik för skoleleverna. Motionärerna kommer också in på frågan om ökad samverkan med näringslivet när det gäller högre utbildning. Företagen borde kunna gå in med t.ex. fortbildning av lärare och forskare. Utskottet, som längre fram i detta yttrande går närmare in på frågan om samverkan mellan näringsliv och högskola, har inget att erinra mot syftet med motionen. Regeringen har ägnat ett särskilt avsnitt av propositionen (s. 6.20) åt frågan om samverkan mellan kommunen, arbetsförmedlingen och det lokala arbetslivet. Strävan bör bl.a. vara att gemensamt hitta former för att inventera den lokala arbetsmarknadens utbildnings- och kompetensbehov. Som utskottet ser det bör detta bl.a. kunna innebära att näringslivet så långt det är möjligt tillmötesgår utbildningsanordnarens behov av praktikplatser, när utbildningen kräver sådana. Det bör i sammanhanget påpekas att regeringen utgår från att lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning i betydande utsträckning kan utformas och utvecklas efter lokala behov i samspel mellan komvux och det lokala näringslivet. Utskottet förutsätter att näringslivet tar sitt ansvar i nu berört hänseende. Förslaget om ett tillkännagivande av i enlighet med yrkandet bör avstyrkas av finansutskottet. I tre motionsyrkanden berörs lärlingsutbildningen. Lärlingssystem bör enligt motion 1995/96:Fi117 (mp) yrkande 54 ingå som en naturlig del i både ungdoms- och vuxenutbildning. Företag med mer än ett visst antal anställda bör ta emot lärlingar för utbildning. I partimotion 1995/96:A49 yrkande 42 begärs förslag om ett brett lärlingsprogram med introduktion i enlighet med vad som anförts i motionen. Om yrkesinriktad utbildning mer målmedvetet integreras i företagen, förbättras effektiviteten. Som ett viktigt inslag i en ny arbetsmarknadspolitik nämns i partimotion 1995/96:A46 yrkande 13 som exempel praktik/lärlings- system för ungdomar. Utskottet erinrar om att regeringen i den förevarande propositionen ägnar ett särskilt avsnitt åt lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att sådan utbildning bör kunna utnyttjas betydligt mer än vad som sker , inte minst när man vänder sig till vuxna som vill ha yrkesutbildning och föredrar en i stor utsträckning arbetsplatsförlagd utbildning framför ren skolutbildning. Lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning kan i betydande utsträckning utformas och utvecklas efter lokala behov i samspel mellan komvux och det lokala näringslivet som en utbildning till stor del på arbetsplats, med eller utan anställning, och kombinerad med skolförlagda studier i några kärnämnen och/eller delar av berörda yrkesämnen. Det finns enligt utskottet skäl att i detta sammanhang lyfta fram och betona vad regeringen anför om arbetsmarknadsutbildningens inriktning (prop. s. 7.28 f.). Där heter det bl.a. att praktikperioder varvade med teoretiska inslag bör få ett ännu större utrymme i arbetsmarknadsutbildningen. Sådan utbildning bör upphandlas från ordinarie utbildningsanordnare eller från företag. I princip skulle, anför regeringen, denna form av arbetsmarknadsutbildning kunna bli en slags lärlingsutbildning för dem som fyllt . Arbetsmarknadsutbildning med inslag av både teori och praktik bedömer regeringen vara en framkomlig väg för att stärka vissa grupper. Här ges även möjlighet för företagen att anpassa utbildningens innehåll utifrån sina behov. Utskottet vill tillägga att utveckling enligt sina direktiv (1994:128) skall följa hur lärlingsutbildningen utvecklas genom samverkan mellan å ena sidan kommuner och å andra sidan företag, organisationer och offentliga arbetsgivare. Utskottet har erfarit att kommittén avser att redovisa sina överväganden. Som utskottet ser det är syftet med de förevarande yrkandena tillgodosett med vad utskottet har redovisat om regeringens avsikter i nu berört hänseende. Med hänvisning härtill anser utbildningsutskottet att finansutskottet bör avstyrka yrkande 54 i motion 1995/96:Fi117, yrkande 13 (delvis) i motion 1995/96:A46 och yrkande 42 i motion 1995/96:A49. Beträffande regeringens förslag i övrigt såvitt det avser riktlinjer för en utbildningssatsning har utbildningsutskottet ingen erinran. Utskottet föreslår därmed att finansutskottet tillstyrker de riktlinjer för utbildningssatsningen som regeringen har föreslagit i den mån de inte berörs av utbildningsutskottets ställningstaganden i det föregående. I motion 1995/96:A49 (m) yrkande 49 framhålls att ett stort hinder för invandrarnas inträde på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhällslivet i övrigt är bristande kunskaper i svenska språket.