yttr · GJ05NU9Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:150 med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. (ekonomisk vårproposition) jämte motioner, såvitt propositionen och motionerna rör näringsutskottets beredningsområde. behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbeslut: såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket (delvis) att godkänner den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden (avsnitt 4.6.1), såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 32. att beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under tolfte huvudtiteln anvisade ramanslaget geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. med , 33. att godkänner en utökning av investeringsplanen för för /96 med att finansieras med verkets egna medel (avsnitt 6.7), 34. att bemyndigar regeringen att, intill ett sammanlagt belopp om 1 , teckna borgen för lån eller utfärda kreditgarantier till bolag i vilka förvaltar statens aktier eller andelar (avsnitt 6.7). De motioner som behandlas här är följande: 1995/96:Fi78 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att (delvis) beslutar godkänna den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensutsättning av den kommunala verksamheten, 12. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av goda villkor för företagande, 14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad konkurrens, 16. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energipolitiken. 1995/96:Fi79 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet 4 (delvis) att godkänner den preliminära beräkningen för olika utgiftsområden enligt vad i motionen anförts. 1995/96:Fi80 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena att (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en politik för arbete och rättvisa, (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgiftsområden (avsnitt 4). 1995/96:Fi81 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att (delvis) godkänner den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden i enlighet med vad som redovisats i motionen, i enlighet med vad som föreslås i motionen avslår regeringens begäran om bemyndigande att lämna utökad borgen eller garantier till för anläggande av likströmskabel mellan och . 1995/96:Fi82 av m.fl. (kds) såvitt gäller yrkandet 7 (delvis) att godkänner den preliminära beräkningen för de utgiftsområden som angivits i motionen. Näringspolitikens inriktning och utgiftsområde 24 Näringsliv Regeringens syn på näringspolitikens inriktning redovisas i finansplanens avsnitt (3.3) om den ekonomiska politikens inriktning under rubriken för företag och företagande (s. 27-29). Där sägs bl. a. att staten - för att komma till rätta med arbetslöshetsproblemet - måste erbjuda goda villkor för företag och företagande. Det är framför allt i näringslivet som sysselsättningen måste öka, inte minst i de små och medelstora företagen. Särskild uppmärksamhet måste därvid riktas mot kvinnors företagande och behovet av riskkapital för detta ändamål. Näringspolitikens syfte är att stödja företagens möjligheter att utvecklas och att utnyttja både personalens kompetens och de möjligheter som ställs till förfogande av ny teknik, anförs det. Den närmare integrering som regeringen genomför mellan handelspolitiken och näringspolitiken syftar till att bredda den senare och skapa en fastare bas för en aktiv tillväxtpolitik. Näringspolitiken måste vara inriktad på att stärka konkurrens och konkurrensförmåga, sägs det vidare. Regeringen har beslutat om en översyn av konkurrenslagstiftningen och utredningar beträffande konkurrensförhållandena inom livsmedelshandel och livsmedelsindustri. Även de statliga företagsstöden och deras effekter på det svenska näringslivet ses över. Effektiviseringen av kampen mot den ekonomiska brottsligheten bidrar till att förbättra konkurrensförhållandena för det seriösa näringslivet, anförs det i propositionen. Tillgången till riskkapital kommer att förbättras genom förslag om utökade möjligheter för Allmänna pensionsfonden (AP-fonden) att förvärva aktier. I propositionen redovisas i detta sammanhang också åtgärder inom skatte-, arbetsmarknads-, miljö- och energiområdena. Vad som sägs i fråga om energiområdet återkommer utskottet till i det följande. Regeringens förslag beträffande utgiftsområde 24 Näringsliv framgår av avsnitt 4 i propositionen (s. 63, 73, 97 och 98). Utgiftsområdet omfattar verksamheterna näringspolitik, teknologisk infrastruktur, marknads- och kon-kurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, konsumentfrågor, kooperativ utveckling samt exportfrämjande. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till . Småföretagens betydelse som skapare av sysselsättning kommer under den fortsatta mandatperioden att uppmärksammas i högre grad, anförs det i propositionen. Inom det konkurrensfrämjande området kan anslagsbehovet komma att påverkas av bl.a. den pågående uppföljningen av konkurrenslagen (1993:20). Utredningen (N 1995:13) om statens roll för främjande av den svenska gruvnäringens utveckling kommer att utgöra ett viktigt underlag för delar av den fortsatta näringspolitiken, heter det vidare. Regeringen avser att i den forskningspolitiska propositionen bl.a. stärka den tvärvetenskapliga och tillämpade forskningen. Varaktiga besparingar har beräknats på forskningsanslagen, uppgående till och ytterligare . Ambitionen är att huvuddelen av dessa besparingar skall kompenseras genom stiftelsemedel. Den slutliga fördelningen av besparingarna på statsbudgetens anslag kommer att avgöras i beredningen inför den forskningspolitiska propositionen. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till , till och till . Totalt föreslås ramen för de statliga utgifterna (utgiftstaket) uppgå till , till och till . Beträffande näringspolitikens inriktning sägs i motion 1995/96:Fi78 (m) att regeringen saknar en tydlig strategi på det näringspolitiska området. Uttalanden från regeringen om ökat företagsstöd och inrättande av en ny statlig investeringsbank samt förslaget om en ny fondstyrelse inom AP-fonden tyder på att regeringen planerar att öka inslaget av politisk styrning av näringslivet, anför motionärerna. De hävdar att ett bristfälligt företagsklimat har uppstått i , till följd av osäkerheten om den näringspolitiska inriktningen tillsammans med beslut om höjda skatter för företagen. Detta sägs ha resulterat i färre nya företag och ett ökande antal konkurser. Den politiska uppgiften är nu att åstadkomma så goda villkor för företagandet att nya arbetstillfällen kan skapas, anför motionärerna. De hävdar att regeringen i detta avseende "står fullständigt tomhänt". I motionens avsnitt (6.5.3) med rubriken för företagande och nya jobb föreslås en rad förändringar på framför allt skatteområdet i syfte att förbättra företagsklimatet. Regeringen har avbrutit arbetet inom två viktiga områden inom näringspolitiken ( avregleringar och privatiseringar - påpekas det vidare i motionen. Enligt motionärerna har regeringen avgränsat frågan om konkurrensproblemen till enbart en fråga om lagstiftning och bortsett från behovet av strukturella åtgärder. Motionärerna förordar en annan inriktning av näringspolitiken. De försäljningar av aktier i statliga företag, som påbörjades av den borgerliga regeringen , måste återupptas. Företagsstödet måste minska, och avregleringarna återupptas och påskyndas, sägs det. I motionen finns ett särskilt avsnitt (6.6) om stärkt konkurrens. bör ges erforderligt stöd för sitt arbete med att utreda och beivra brott mot konkurrenslagen, anför motionärerna. Vidare anser de att gjorda avregleringar inom t.ex. flyg och taxi bör granskas samt att tillämpningen av lagen bör utvärderas ytterligare, främst avseende problemen med tidsutdräkt i den process som består av föreläggande från , dom i och fastställelse i . Motionärerna stöder den pågående översynen av konkurrenslagen. Lagen anses dessutom behöva tillämpas striktare. Motionärerna menar att behöver en offensiv konkurrenspolitik med strukturella åtgärder på följande områden: frihandel (fri rörlighet för produktionsfaktorer inom EU, utvidgning av EU österut, liberal handelspolitik i EU gentemot omvärlden samt standardiseringsarbete över nationsgränserna för att undanröja tekniska handelshinder), avreglering (inrättande av en avregleringsdelegation), offentliga monopol (skärpt lagstiftning när det gäller offentlig prissättning, skärpt tillsyn över upphandlingsreglerna, översyn av kommunallagen (1991:900) samt införande av strängare regler mot avbruten upphandling) och privatisering (återupptagande och påskyndande av privatisering av statliga företag). När det gäller offentliga monopol föreslås i ett särskilt yrkande att skall göra ett tillkännagivande om konkurrensutsättning av den kommunala verksamheten. En konkurrensutsättning av all verksamhet med undantag för myndighetsutövning har visat sig vara ett mycket verksamt medel för att åstadkomma effektiviseringar och höjd produktivitet, sägs det i motionen med hänvisning till en utvärdering av konkurrensutsatt äldrevård i . När det gäller utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv delar motionärerna i stort regeringens bedömningar, men anser att ramen kan sänkas något genom lägre företagsstöd. Sänkningar föreslås med för , med för och med för . Beträffande det totala statliga utgiftstaket föreslås i motionen en minskning jämfört med regeringens förslag med för , med för och med för . Något särskilt avsnitt om näringspolitikens inriktning finns inte i motion 1995/96:Fi79 (fp). liberalernas syn på företagandets villkor redovisas i stället i olika avsnitt i motionen i anslutning till en presentation av partiets alternativ. Med avbrott under de borgerliga regeringsperioderna har systematiskt försvårat det privata företagandet, anförs det i motionen. Politiken måste nu ha som mål att skapa en ekonomisk struktur som, till skillnad från den nuvarande, kan säkra välfärden, anser motionärerna. Därvid måste tillväxten av nya jobb i allt väsentligt komma i den privata sektorn. Om liberal politik präglade beslut skulle enligt motionärerna förändras i bl.a. följande avseenden: utrymmet för entreprenörer skulle vara större och tillväxten därmed högre; det skulle vara mer lönande och mindre krångligt att driva företag och fler personer skulle därmed ha arbete; villkoren för arbete, sparande och investeringar skulle vara goda och långsiktigt stabila och skulle därmed vara attraktivt för utländska investeringar. Det "jobbpaket" som föreslås i motionen syftar till att parera en nödvändig finanspolitisk åtstramning med tydliga tillväxtsignaler från statsmakterna. Detta paket består enligt vad som sägs i motionen av kraftigt sänkta skatter på företagande och kapitalbildning, förenklad arbetsrätt, försök att stimulera hushållstjänster som en ny arbetsmarknad, ansatser till en ny process för lönebildning, en genomtänkt kompetenspolitik, en skärpt konkurrenspolitik, m.m. I motionens förslag till finansiering (tabell 8.3) finns försäljning av statliga företag upptaget med under vardera . Beträffande utgiftstak föreslås en total minskning, jämfört med regeringens förslag, med för , med för och med för . Någon explicit uppdelning på utgiftsområden görs inte. I motionen föreslås en successiv nedtrappning av företagsstöden med ca genom minskade subventioner inom arbetsmarknadspolitiken, räntebidragen, jordbruksstödet, presstödet, rederistödet m.m. Eventuella effekter på utgiftsområde 24 Näringsliv av förslaget om minskat totalt utgiftstak anges inte i motionen. I motion 1995/96:Fi80 (v) anförs beträffande näringspolitikens inriktning att små och medelstora företag kan förväntas svara för en stor del av den framtida sysselsättningstillväxten. har redovisat en rad förslag och stimulanser för dessa företag, bl.a. reducerade egenavgifter samt räntestöd för investeringar, och krävt åtgärder för att trygga kapitalförsörjningen för små och medelstora företag med tillväxtmöjligheter, sägs det. Alla näringspolitiska förslag bör utgå från ett företagarperspektiv och inte från ett kapitalplacerarperspektiv, anser motionärerna och finner det intressant att statsminister uttryckt sig positivt om någon form av statlig investeringsbank för små och medelstora företag med utvecklingspotential. Motionärerna efterlyser en medveten satsning på den kunskapsintensiva sektorn från statsmakternas sida. Det finns otaliga exempel på de nya innovationsföretagens kapitalförsörjningsproblem, anförs det. Svenska licenser för såldes till utlandet , vilket omsatt i industriell produktion skulle motsvara en omsättning på , hävdar motionärerna och anser att denna produktion till stor del skulle kunna ha hamnat i . Satsningar på forskning och utveckling kostar miljardbelopp, och det tar innan de ger resultat, som de är helt avgörande för framtid som välfärdsland, anför motionärerna. De föreslår därför att regeringen skall uppmanas att utarbeta en strategi för hur staten skall kunna bidra till att lösa detta kapitalförsörjningsproblem. För att stärka kunskapsinnehållet i företagen anser de att skattelättnader skall utgå till företag som satsar på forskning och utveckling, speciellt inom skogs- och livsmedelssektorerna. De föreslår vidare att regeringen inom EU skall verka för lägre patentkostnader, och att en halvering skall göras av de svenska patentavgifterna i syfte att öka patentansökningarna. Villkoren för kvinnors företagande måste vidare förbättras. avvisar regeringens förslag till utgiftstak och de preliminära utgiftsnivåer som presenteras i propositionen. Det finns inte någon möjlighet att bedöma hur de utgiftsnivåer som redovisas under respektive utgiftsområde har räknats fram, sägs det i motionen. Därmed anses det inte heller vara meningsfullt att föreslå några alternativa utgiftsnivåer. Motionärerna gör emellertid den bedömningen att regeringens preliminära utgiftsnivåer är otillräckliga. förslag om totalt utgiftstak ligger ca över regeringens nivå. I motion 1995/96:Fi81 (mp) sägs beträffande näringspolitikens inriktning följande. Den privata företagssektorn behöver utvecklas så att fler arbetstillfällen skapas, varvid inriktningen skall vara ökad miljöanpassning och ett mänskligare samhälle. En stark och effektiv offentlig sektor skapar goda förutsättningar för företagen och ger i sig många arbetstillfällen, anser motionärerna. De menar att de nya jobben i ökad utsträckning bör tillkomma inom små och medelstora företag samt inom kooperativa företag, vilket förutsätter en politik som underlättar för företagande när det gäller regelverk och beskattning. Kvinnors företagande, liksom företagande bland invandrare, bör på olika sätt stimuleras, anför motionärerna. De föreslår också riktade stimulanser för att påskynda utveckling av näringslivet inom bl.a. miljö-, transport- och energisektorerna. När det gäller det totala utgiftstaket föreslås, jämfört med regeringens förslag, en ökning med , en minskning med och en minskning med . Beträffande utgiftsområde 24 Näringsliv förordas att det av regeringen föreslagna beloppet minskas med , med och med . Detta föreslås ske genom minskade bidrag och stöd till företag. Motionärerna anser också att () bör borde delas i två delar, så att de enheter som har en exploaterande inriktning skiljs från de som har en miljöanpassad inriktning. Beträffande näringspolitikens inriktning anförs i motion 1995/96:Fi82 (kds) att den ekonomiska vårpropositionen vittnar om en allvarlig brist på förståelse beträffande företagandets villkor. I motionen (avsnitt 4.3.1) redovisas olika tillväxtåtgärder som förordar, varav följande berör näringsutskottets beredningsområde: attityderna till företagande måste bli bättre (inställningen till företagande - företagsklimatet - är avgörande för benägenheten att starta företag); stora satsningar på forskning och utbildning är nödvändiga om svenskt näringsliv skall kunna fortsätta att utveckla produkter som är internationellt konkurrenskraftiga, varvid utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv för att stimulera kommersialiseringen av forskningsresultat måste förbättras; samordning av olika statliga verksamheter som handhar företagarfrågor bör ske, som en kontinuerlig omprövning av regleringar, uppgiftsinhämtande och bestämmelser genomförs; av all statlig teknikupphandling bör kanaliseras till små och medelstora företag; nya rön inom forskning och utveckling bör göras mer tillgängliga för småföretagen; målet för den pågående översynen av företagsstöden bör vara sänkta företagsstöd i utbyte mot sänkta skatter. I motionen (avsnitt 8.1) redovisas vidare förslag till ökade inkomster. Där sägs att staten bör gå vidare med ägarspridning och sälja ut statliga företag. Motiveringen till detta motsvarar den som anges i motion 1995/96:N27 (kds) med anledning av proposition 1995/96:141 om aktiv förvaltning av statens företagsägande, och som är föremål för näringsutskottets behandling. Utförsäljning från den lista över företag som fastställdes av den borgerliga regeringen skall enligt motionärernas förslag genomföras så att ränteeffekten minus uteblivna inleveranser blir högre , högre och högre . För det totala utgiftstaket föreslås, jämfört med regeringens förslag, en ökning med för , en minskning med för och en minskning med för . När det gäller utgiftsområde 24 Näringsliv föreslås en ökning i förhållande till regeringens förslag med , med och med . Ökningen skall möjliggöra en sänkning av arbetskraftskostnaderna i tjänstesektorn ( införande av en modell för hushållstjänster, liknande den som finns i , förordas i motionen. behandlade frågan om näringspolitikens inriktning i samband med beredningen av den s.k. tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25). Utskottet avstyrkte då i sitt yttrande (1995/96:NU3y) till finansutskottet yrkanden i tre motioner (m; fp; kds). Utskottet anförde bl.a. (s. 4) att näringspolitikens huvuduppgift är att medverka till en snabb förnyelse och utveckling inom företagssektorn, och att politiken måste ha som mål att skapa gynnsamma villkor för företagandet. Därvid framhölls vikten av att det skapas sunda och fasta spelregler för näringslivet. Insatserna inom näringspolitiken bör främst vara av generell karaktär och avse områden där marknaden har lyckats mindre väl, sades det. I vissa fall ansågs dock behov av mer selektiva, branschinriktade åtgärder kunna uppstå. Utskottet såg det vidare som mycket angeläget att beslut om förändringar i regelverket för företagen tas med så stor politisk enighet som möjligt. I en avvikande mening (m, fp, kds) anfördes att näringspolitiken bör inriktas på att ange de ramar inom vilka företagen fritt skall få verka. Det är därvid av avgörande betydelse att näringslivet ges långsiktigt fasta planeringsförutsättningar och att detaljstyrning och byråkratiska inslag avskaffas. Det refererades till den näringspolitik som bedrevs av den tidigare regeringen och som hade till syfte att genom generella insatser skapa goda förutsättningar för företagande, investeringar och produktivt arbete i . Vikten av att näringspolitiken utformas så att villkoren för de små och medelstora företagen förbättras framhölls särskilt. I nämnda yttrande togs också upp frågan om konkurrens och avreglering, vilken berörs i motion 1995/96:Fi78 (m). Utskottet avstyrkte yrkanden i motioner (m; fp; v; kds) med krav på ytterligare åtgärder för att skärpa konkurrensen och öka avregleringen. Utskottet anförde att en effektiv konkurrens är särskilt betydelsefull för en öppen ekonomi som den svenska, och att det är helt avgörande ( om välståndet skall kunna bibehållas ( att det svenska näringslivets konkurrenskraft kan upprätthållas på en internationell nivå. Utskottet hänvisade till en lång rad åtgärder som regeringen har vidtagit och som redovisades i yttrandet och ansåg att det inte fanns något behov av ett riksdagsuttalande om ytterligare åtgärder. I en avvikande mening (m, fp, kds) anfördes att ökad konkurrens och avreglering behövs i den svenska ekonomin. bör ligga i frontlinjen när det gäller skärpt konkurrensövervakning och avreglering och vara pådrivande inom EU, sades det. Det ansågs också vara av stor beydelse att det av den tidigare regeringen inledda arbetet med avreglering fortsätter. I en annan avvikande mening (v) förordades en utredning om konkurrenssituationen inom byggsektorn - vid sidan av de utredningar och översyner som regeringen redan hade fattat beslut om. avslog på näringsutskottets förslag motioner från allmänna motionstiden med yrkanden om vissa konkurrens- och avregleringsfrågor. Utskottet (bet. 1995/96:NU21) hänvisade till ett flertal utredningar på området och framhöll att det kommer att göra en förnyad prövning av konkurrensfrågorna när resultaten av dessa utredningar föreligger. I en reservation (m, fp) anfördes att etableringshinder inom olika områden kan medföra onödiga kostnader för medborgarna i form av höga skatter och priser. Beträffande yrkanden om fortsatt avreglering och prövning av regleringar på företagsområdet hänvisade utskottet till regeringens pågående arbete på området. I en reservation (m, c, fp, kds) förordades att en speciell avregleringsdelegation åter skall tillsättas, och att avregleringsarbetet bör bedrivas så att öppningar skapas för privata initiativ i kommuner och landsting. Det kan här vidare påpekas att näringsutskottet har genomfört en offentlig utfrågning om konkurrensfrågor. Som nämnts pågår ett flertal utredningar på konkurrensområdet. En särskild utredare, f.d. regeringsrådet (N 1995:11), har i uppdrag att kartlägga och sammanställa erfarenheterna av konkurrenslagen (dir. 1995: 136). Arbetet skall redovisas . Vidare utreds konkurrensförutsättningarna inom handeln med livsmedel (dir. 1995:137) ( särskild utredare: f.d. statssekreteraren (N 1995:12). Även frågan om livsmedelsindustrins långsiktiga konkurrensförutsättningar är föremål för utredning (dir. 1995:149) under ledning av riksdagledamoten (s) (Jo 1996:02). De båda sistnämnda utredningarna skall redovisas . Konkurrensförutsättningarna i byggbranschen utreds inom i samverkan med , och , som sinsemellan har etablerat ett närmare samarbete i vissa konkurrensfrågor. Det kan också nämnas att (särskild utredare: direktör ) /96 avlämnade sitt betänkande Konkurrens i balans (SOU 1995:105), i vilket åtgärder för ökad konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning m.m. föreslås. Remissbehandlingen av denna utredning har avslutats. (särskild utredare: direktör ) har vidare lämnat sitt betänkande Kompetens och kapital (SOU 1996:69). Utredningen föreslår ett antal förändringar som syftar till att stimulera tillväxten i småföretagen och öka nyföretagandet. Bland annat förordas neddragningar inom de generellt utgående stöden, ökningar av utvecklingsinriktade stöd och förenklingar av stödadministrationen. Utredningen framhåller vikten av att konkurrensen inte påverkas otillbörligt av statens stöd. Sedvanlig remissbehandling planeras. Frågan om privatisering av statliga företag, som tas upp i motionerna 1995/96:Fi78 (m), 1995/96:Fi79 (fp) och 1995/96:Fi 82 (kds), är föremål för behandling i näringsutskottet genom proposition 1995/96: 141 om aktiv förvaltning av statens företagsägande jämte motioner. planerar att avlämna sitt betänkande i det ärendet (bet. 1995/96:NU26), och avses fatta beslut . behandlar först frågan om näringspolitikens inriktning. Inledningsvis vill utskottet framhålla att näringspolitiken måste ses mot bakgrund av den ekonomiska politik som förs. Denna måste innebära en stram finanspolitik, som ger förutsättningar för låga räntor och låg inflation. En fortsatt sanering av statsfinanserna måste genomföras.