yttr · GJ05KU3Y · 1996-01-01 00:00:00 — 2 kap. 3 § regeringsformen stadgar att varje medborgare i den utsträckning som närmare anges i lag skall skyddas mot att hans personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehandling. Datalagen (1973:289) har till syfte att hindra att hantering av ADB-fört personregister medför otillbörligt intrång i den personliga integriteten. Integritetsskyddet i datalagen ersätts på en rad områden av särskilda registerlagar för vissa slag av personregister. För sådana s.k. statsmaktsregister behövs inte tillstånd av Datainspektionen. Enligt 2 § andra stycket 4 datalagen krävs tillstånd för sambearbetning av uppgifter i olika personregister, men kravet på tillstånd gäller inte om det i författning finns stöd för en sambearbetning och inte heller om samkörningen sker i överensstämmelse med beslut av Datainspektionen eller om de registrerade lämnat sitt medgivande. Med inrättande av personregister förstås även insamling av uppgifter som skall ingå i registret. Enligt förarbetena till datalagen (prop. 1973:33 s. 120) är det angeläget att frågan om huruvida ett personregister kan medföra otillbörligt integritetsintrång bedöms efter likartade grunder oavsett om registret inrättas efter tillstånd av Datainspektionen eller efter beslut av statsmakterna. I förarbetena till bestämmelserna i 3 § datalagen om de generella grunderna för tillståndsgivningen (prop. 1978/79:109) har framhållits att för tillståndsgivningen självfallet måste vara av betydelse om uppgifterna samlas in direkt från dem som registreras och om dessa personer känner till registerändamålet eller om uppgifterna kommer från annat håll och kanske samlats in för andra syften. Enligt motiven skall när det gäller tillstånd för sambearbetning en restriktiv tillämpning gälla. I vissa fall, t.ex. i fråga om samutnyttjande av data för forskningsändamål, samhällsplanering och statistikproduktion, kan man vara mindre restriktiv vid bedömningen. förslag till ny datalag (SOU 1993:10) innehåller bestämmelser om att personuppgifter får behandlas endast under vissa förutsättningar, bl.a. om den enskilde samtyckt till behandlingen eller om behandlingen behövs för att tillgodose ett allmänintresse och detta intresse fick anses väga tyngre än den enskildes intresse av att uppgifter om honom inte behandlas. Den enskildes samtycke skall enligt förslaget lämnas uttryckligen och avse viss behandling, som han informerats om. I detta sammanhang kan nämnas att diskuterade begreppet "otillbörligt intrång i den personliga integriteten" och fann att det inte låter sig definieras. Det är beroende av en vägning av motstående intressen. Endast om den enskilde ges en absolut rätt att freda sig mot varje intrång i integriteten, dvs. i sin privata sfär, eller om undantagen går att exakt avgränsa skulle en definition vara möjlig. Något allmänt stöd för uppfattningen att den enskilde skulle ha en absolut rätt till uppgifter om sin person föreligger inte. Fallen där intrång skall vara tillåtet och således inte "otillbörligt" växlar beroende på vilka utgångspunkter som väljs. Utredningen ansåg att intrång i den personliga integriteten måste få tillåtas, om andra och viktigare intressen påkallade det och att den oenighet som kunde finnas om integritetsskyddets omfattning närmast rör vilka dessa övergripande intressen kan vara. Denna fråga kan i sin tur inte besvaras utan att hänsyn tas till exempelvis arten och mängden av de uppgifter om den enskilde som skall behandlas och i vilka sammanhang de är tänkta att förekomma. I och rådets direktiv /46/EG regleras skyddet för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter samt de fria flödet av sådana uppgifter. Direktiven gäller för sådan behandling av uppgifter som sker med hjälp av automatisk databehandling och för sådana andra uppgifter som ingår i ett register som är uppbyggt efter vissa sökkriterier. Medlemsstaterna skall föreskriva att personuppgifter skall samlas in för särskilda uttryckligt angivna och berättigade ändamål; senare behandling av uppgifter för historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål skall inte anses oförenlig med dessa ändamål förutsatt att medlemsstaterna beslutar om lämpliga skyddsåtgärder. Personuppgifter får behandlas endast om den registrerade otvetydigt lämnat sitt samtycke eller om behandlingen är nödvändig för att fullgöra ett avtal, för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige, för att skydda den registrerades grundläggande intressen eller om behandlingen är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse, eller om behandlingen är nödvändig för ändamål som rör berättigade intressen hos den registeransvarige utom när sådana intressen uppvägs av den registrerades intressen. Den registeransvarige skall ge den person som uppgifterna samlas in ifrån information om vem som är registeransvarig, ändamålet med behandlingen av uppgifterna samt all ytterligare information som är nödvändig för att tillförsäkra den registrerade en korrekt behandling. Om uppgifterna inte samlas in från den registrerade skall den registeransvarige ge den registrerade motsvarande information. Detta gäller dock inte när det - särskilt i samband med behandling för statistiska ändamål eller forskningsändamål - visar sig omöjligt eller innebär en oproportionerligt stor ansträngning att ge informationen eller om registrering eller utlämnande uttryckligen föreskrivs i författning. I sådana fall skall lämpliga skyddsåtgärder vidtas. Inom EG planeras mot bakgrund av rekommendationer från FN och om en folk- och bostadsräkning . När det gäller det i den nu aktuella propositionen framlagda förslaget om att uppgift om lägenhetsförteckning skall kunna ingå i folkbokföringsregistret kan nämnas att enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. För uppgifter om namn, adress, personnummer eller civilstånd gäller således i normala fall inte sekretess. Däremot råder enligt 9 kap. 4 § absolut sekretess för de uppgifter som SCB använder för att framställa statistik och som avser enskilds personliga ekonomiska förhållanden, vilka kan hänföras till den enskilde. Uppgifter i företagsregister, uppgift som avser avliden, uppgift som behövs för forskningsändamål, uppgift som avser personal- och lönestatistik och uppgifter som inte kan hänföras till enskild får emellertid lämnas ut om det står klart att det kan ske utan skada för den som uppgiften rör eller för någon honom närstående. Genom muntliga upplysningar från statsrådet och genom propositionen har framkommit att det i samhället finns en stort behov av sådana statistiska uppgifter som folk- och bostadsräkningarna ger. Uppgifterna behövs bl.a. för resursfördelning och planering samt för uppföljning och utvärdering. Hushållsstatistik på lokal nivå ger information som är av grundläggande betydelse för arbete med planering, utvärdering och fördelning av samhällets resurser. I remissvaren på FoB 90-kommissionens förslag underströks det stora behovet av hushållsstatistik, såväl inom den statliga och kommunala som den privata sektorn. Det har vidare framkommit att urvalsundersökningar inte är en metod som lämpar sig när det gäller uppgifter på låg regional nivå, t.ex. på församlingsnivå, och att det finns ett stort behov av sådana uppgifter. Utskottet anser i likhet med regeringen att övervägande skäl talar för att folk- och bostadsräkningarna i fortsättningen skall ske genom att uppgifterna helt hämtas från andra register i stället för att som delvis ha inhämtats också från de enskilda personerna. Stora besparingar kan uppnås genom att uppgifter inte längre behöver inhämtas från alla hushåll. kvalitetsförbättringar uppnås genom att det ges en möjlighet att kontinuerligt framställa hushållsstatistik, vilket ger en mer aktuell information om hushållens boendestandard och boendeekonomi. Problemet med bortfall av svar, som visade sig års folk- och bostadsräkning och som innebär en risk för sämre kvalitet i statistiken, försvinner med en registerbaserad folk- och bostadsräkning. Ytterligare ett skäl är att bördan för kommuner, fastighetsägare och allmänheten att lämna uppgifter kan minskas sedan uppbyggnadsskedet väl passerats. En registerbaserad folk- och bostadsräkning förutsätter folkbokföring på lägenhet för dem som bor i flerbostadshus, liksom hushåll i enbostadshus registreras på sin bostad. Utskottet har inhämtat muntliga upplysningar från generaldirektören vid Datainspektionen , som särskilt berört det integritetskänsliga i de föreslagna ändringarna i folkbokföringslagen. Utskottet är medvetet om att en uppgift i folkbokföringsregister om i vilken lägenhet en person bor i vissa fall kan upplevas som integritetskränkande men vill hänvisa till att 7 kap. 15 § sekretesslagen ger utrymme att sekretessbelägga uppgiften om det finns särskild anledning att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. När det gäller inrättandet av ett lägenhetsregister ser utskottet inte registret i sig som integritetskränkande eftersom det inte är knutet till personer. Vad som däremot kan inge oro bland människor är det förhållandet att en sambearbetning av detta register, folkbokföringsregister och andra register tillsammans kan ge en alltför integritetskänslig bild av personer och hushåll. Utskottet vill därför understryka behovet av information till allmänheten när det gäller folk- och bostadsräkningarna om bl.a. syftet med folk- och bostadsräkningen och det integritetsskydd som finns kring uppgifterna. Utskottet har inhämtat att information om provundersökningen kommer att ges i form av annonser, pressmeddelanden och informationsträffar. Vidare kommer allmänheten att ges möjlighet att rekvirera informationsmaterial. I samband med ändringar i folkbokföringen kommer de registrerade att få information från skattemyndigheterna. De register som används för den statistik som framställs under provundersökningen kommer enligt propositionen att gallras när proven genomförts. Utskottet förutsätter att regeringen, i samband med att den återkommer till i fråga om folk- och bostadsräkningen , kommer att behandla informationsfrågan ingående och beakta alla aspekter på hur informationen bäst bör delges de registrerade. Mot bakgrund av att omfattande informationsinsatser planeras anser utskottet att en registerbaserad provundersökning och även folk- och bostadsräkningen bör kunna genomföras utan att det behöver uppkomma oro för integritetskränkningar i samband med verksamheten. anser således att propositionens lagförslag bör tillstyrkas och att vad regeringen förordat om en registerbaserad folk- och bostadsräkning bör godkännas. Motionerna bör följaktligen avstyrkas. Utskottet har inte tagit ställning i anslagsfrågan.