yttr · GJ05NU3Y · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens förslag till nytt bemyndigande kritiserades i flera motioner från företrädare för samtliga oppositionspartier. Då näringsutskottet erfarit att regeringen avsåg att justera sitt förslag beträffande förvaltningen av företag med statligt ägande beslöt utskottet att uppskjuta behandlingen av förslaget jämte alla motioner i frågan , när justeringen avsågs föreligga (bet. 1994/95:NU19). I ett särskilt yttrande (m, c, fp, kds) anfördes att privatiseringen av statliga företag som inleddes under den förra regeringen bör fortsätta. I ett annat särskilt yttrande (v) framhölls att det nuvarande bemyndigandet om försäljning av statliga företag bör återkallas och att det framlagda förslaget om nytt bemyndigande i budgetpropositionen är oacceptabelt. behandlade regeringens skrivelse (skr. 1995/96:20) med redogörelse för företag med statligt ägande (bet. 1995/96:NU4). Därvid avslogs en motion (mp) med krav på att regeringen skulle redovisa den ägarpolicy som staten har i sina företag. hänvisade till den av regeringen aviserade propositionen. Motionen följdes upp i en reservation (mp). I ett särskilt yttrande (m, c, fp, kds) upprepades de synpunkter som framförts i det tidigare nämnda särskilda yttrandet till betänkande 1994/95:NU19. anser - i likhet med vad som anfördes i det avlämnade betänkandet 1995/96:NU4 - att frågor rörande det statliga ägandet av företag bör behandlas i samband med den av regeringen aviserade propositionen. Motion 1995/96:Fi18 (kds) avstyrks därmed i berörd del. Enligt regeringens uppfattning (propositionen s. 93) bör tillgången på geologisk information för framtida prospektering ökas i syfte att förbättra tillväxtmöjligheterna för gruvnäringen. En ändring av minerallagen (1991: 45) bör därför göras så att skyldighet införs att till statlig myndighet redovisa framkomna resultat från undersökningsarbeten i de fall undersökaren inte avser att söka bearbetningskoncession, sägs det. En lagrådsremiss med förslag till en sådan ändring har avlämnats. Mineralfrågorna är föremål för översyn och överväganden inom , heter det vidare. Detta arbete kan leda till att regeringen återkommer till med ytterligare förslag inom mineralområdet i syfte att stimulera utvecklingen inom gruvnäringen. En översyn av minerallagstiftningen begärs i motion 1995/96:Fi17 (v). Regeringens aviserade förändringar av minerallagen anses bra men otillräckliga. En lagstiftning som medger att vissa multinationella gruvföretag mutar in stora delar av och därmed blockerar andra gruvföretag är negativ ur konkurrenssynpunkt, anser motionärerna. De hävdar att detta kan försena möjligheterna till gruvdrift i stora delar av . Näringsminister besvarade en fråga av () om naturtillgångar (prot. 1995/96:1). I frågan hänvisades bl.a. till att det enligt minerallagen är fritt fram att muta in och köpa mark samt att starta gruvbrytning. I sitt svar informerade statsrådet om att såväl svenskars som utlänningars rätt till prospektering grundas på den av beslutade minerallagen. Han framhöll att lagen inte innehåller några begränsningar för utlänningar att prospektera och utvinna mineraler i . fanns förbehåll av detta slag i en lag om förvärv av fast egendom. Denna begränsning togs bort , bl.a. för att möjliggöra utländska investeringar i . En sådan typ av begränsning finns inte heller i de flesta andra länder. Det svenska medlemskapet i EU innebär vidare att inte kan ändra minerallagen på ett sådant sätt att medborgare i andra EU-länder behandlas mindre förmånligt än svenskar. Näringsministern anförde sammanfattningsvis i sitt svar att han inte ansåg att några nya omständigheter hade tillkommit som motiverar en översyn av lagstiftningen beträffande naturtillgångar. Under allmänna motionstiden väcktes fyra motioner (s; fp; v; mp) om olika mineralfrågor. Dessa motioner avser näringsutskottet att behandla i anslutning till den aviserade propositionen om en ändring av minerallagen. ser inget behov av ett uttalande av om en sådan översyn av minerallagstiftningen som begärs i motion 1995/96:Fi17 (v). Som redovisats har regeringen aviserat en proposition med förslag om att erhållna undersökningsresultat i vissa fall skall redovisas till statlig myndighet. Vidare pågår, som nämnts, ett arbete inom beträffande mineralfrågorna. Med detta avstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i här aktuell del. En uthållig energiförsörjning är av grundläggande betydelse för en utvecklad industrination som , konstateras det i propositionen (s. 99). En långsiktigt säker tillgång på el är en viktig förutsättning för en positiv utveckling av näringslivet, för ekonomisk tillväxt och för social utveckling. Dessa förutsättningar bör bevaras, heter det vidare. beslöt om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1990/91:88, bet. Energipolitikens mål är, enligt dessa riktlinjer, att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall utgå ifrån vad natur och miljö kan bära. (N 1994:04) skall enligt sina direktiv (dir. 1994:69 och dir. 1994:120) bl.a. granska de pågående energipolitiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet och analysera behovet av förändringar och ytterligare åtgärder. Kommissionen skall också lägga fram förslag om program med tidsangivelser för omställningen av energisystemet. Slutbetänkande skall redovisas . Efter det att har slutredovisat sitt arbete avser regeringen att återkomma till med förslag till riktlinjer för energipolitiken. En utgångspunkt för regeringen är att omställningen och utvecklingen av energisystemet bör grundas på långsiktigt hållbara politiska beslut som framstår som trovärdiga över tiden. Regeringen ämnar därför söka parlamentariskt samförstånd inför det kommande riksdagsbeslutet. I motion 1995/96:Fi15 (m) begärs ett uttalande om energipolitikens inriktning. Energipolitiken bör sikta till att underlätta tillväxt, nya och växande företag samt sysselsättning, anför motionärerna och hävdar att en förtida avveckling av kärnkraften står i strid med en sådan politik. Huvudfrågan inom energipolitiken är hur en energipolitik för god miljö, företagande, tillväxt och sysselsättning skall se ut, sägs det i motionen. De politiska partierna bör nu markera att man menar allvar med att prioritera sysselsättningen, tillväxten och begränsningarna av miljöskadliga utsläpp, anser motionärerna. De menar att energipolitiken bör utformas i syfte att främja tillkomsten av nya jobb i nya och växande företag och att förhindra klimatförändringar. Med den utgångspunkten anses en förtida kärnkraftsavveckling utesluten. avslog ett antal motioner med yrkanden om den allmänna omställningen av energisystemet. Utskottet hänvisade (bet. 1994/95:NU20 s. 24) till arbete och ansåg att kommissionens slutsatser borde avvaktas. ser ingen anledning att nu inta någon annan ståndpunkt än vad som gjordes . slutbetänkande och remissutfallet med anledning härav bör självfallet avvaktas, innan politiska markeringar och ställningstaganden görs. Med detta avstyrks motion 1995/96:Fi15 (m). Regeringen föreslår (s. 131) att anslaget (E 7) Insatser för ny energiteknik skall tillföras ytterligare för stöd till investeringar i vindkraftverk. Regeringen avser att återkomma till frågan om insatser efter innevarande programperiods slut. Genom energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. NU40) infördes ett bidrag av investeringskostnaden för investeringar i vindkraftverk med en elektrisk effekt på minst 60 kW. Stödet omfattade och avsågs gälla fr.o.m. . höjdes stödnivån till högst av investeringskostnaden (prop. 1992/93:99, bet. beslöt att teknikupphandling skulle få prövas inom ramen för investeringsbidraget, varvid stödandelen får utgöra högst av investeringskostnaden. De anslagna medlen är nu fullt intecknade, sägs det i propositionen. I och med beslutet om ändrad ellagstiftning från införs särskilda regler som tillförsäkrar små elproducenter, bl.a. vindkraftverk, en garanterad avsättning (prop. 1994/95:222, bet. 1995/96: infördes en s.k. miljöbonus till vindkraft i form av ett skatteavdrag på per kWh (bet. 1993/94:SkU34). Enligt har intresset för vindkraftsinvesteringar ökat, konstateras det i propositionen. Det föreslagna stödet förutsätter notifiering hos och godkännande av . föreslår i sin motion 1995/96:Fi17 att ytterligare skall anslås för stöd till investeringar i vindkraftverk. Motionärerna anser att det finns behov av en större satsning än vad regeringen föreslår, med hänvisning till den mängd ansökningar som finns hos . Investeringsbidraget till vindkraftverk bör sänkas från till av investeringskostnaden, föreslås det i motion 1995/96:Fi41 (fp). Vindkraften bidrar med värdefulla tillskott lokalt i elsystemet och det finns goda möjligheter att utveckla vindkraften ytterligare, sägs det i motionen. Motionärerna biträder regeringens förslag om en ökning av anslaget med - dock borde bidragsreglerna ses över. Om bidraget sänks från till av investeringskostnaden skulle bidraget räcka till fler, konstaterar motionärerna. De anser att med ett sådant investeringsbidrag och med ett produktionsbidrag om per kWh kommer vindkraftens lönsamhet fortfarande att vara god. delar regeringens uppfattning att stödet till investeringar i vindkraftverk bör ökas med . Den nya ellagstiftningen, som fattade beslut om, innebär bl.a. garanterad avsättning från vindkraftverk. Som redovisas i propositionen har intresset för vindkraft ökat. En ännu större ökning av anslaget, vilket föreslås i motion 1995/96:Fi17 (v), kan näringsutskottet av bl.a. statsfinansiella skäl inte tillstyrka. Inte heller anser näringsutskottet att det är lämpligt att i programperioden besluta om förändringar av regelverket av den typ som föreslås i motion 1995/96:Fi41 (fp). Med det anförda tillstyrker näringsutskottet propositionen i här aktuell del och avstyrker de båda nämnda motionerna i motsvarande delar. Regeringen föreslår också (s. 132) att ytterligare skall anvisas till stöd till forskning, teknikutveckling och investeringar inom solenergiområdet. Stödet skall fördelas mellan solceller och solvärme. Genom energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. NU40) avsattes för investeringar i solvärmeanläggningar. ansvarar för stöd till solvärme i bostäder, medan ansvarar för stöd till solvärmeanläggningar inom andra användningsområden, dvs. där mer storskalig solvärmeteknik är aktuell. Stödnivån har varierat av investeringskostnaden - är den . beslöt att anslå ytterligare till för stödet till solvärme i bostäder (prop. 1994/95:218, bet. Intresset för investeringsstöd till storskalig solvärmeteknik har varit litet, varför de medel som tidigare anvisats härför överfördes till Energiteknikfonden för utvecklingsinsatser avseende storskalig solvärmeteknik (prop. 1992/93:100 bil. 13, bet. Enligt är intresset för investeringar i solvärme i bostäder stort. Regeringen föreslår därför att ytterligare skall anslås till investeringsstöd för solvärme i bostäder under innevarande budgetår och att medlen skall tillföras anslaget (E 7) Insatser för ny energiteknik. Vidare föreslås att teknikupphandling bör prövas för tillämpningar rörande tappvärmesystem för småhus och att skall tillföras E 7-anslaget för detta ändamål. En central uppgift i utvecklingen av solvärme är att göra solvärme till ett realistiskt alternativ även för nya områden inom uppvärmningssektorn, sägs det i propositionen. Det finns t.ex. skäl att öka insatserna inom solfångarområdet. Regeringen föreslår att Energiteknikfonden skall tillföras för utökad forskning om solvärme via E 7-anslaget. En samlad satsning bör göras kring forskning om solcellstekniken, anförs det vidare i propositionen. Med en förstärkt finansiering ges möjlighet att bygga ut den grundläggande forskningen och utforma utvecklingsprojekt i samarbete med industriella intressenter. Regeringen föreslår att E 7-anslaget skall tillföras totalt för FoU-insatser inom solcellsområdet av . Sammantaget innebär förslagen, som nämnts, ett utökat stöd om till solenergiområdet. instämmer i regeringens bedömning att satsningarna på solenergiområdet bör öka och tillstyrker därmed förslaget om höjt anslag. Användning av alternativa drivmedel I propositionen föreslås att Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) skall få disponera de medel i Energiteknikfonden som energipolitiska beslut avsattes för användning av motoralkoholer till och med i stället för till . Energiteknikfonden har sedan sin tillkomst (prop. 1987/88:90, bet. NU40) tillförts medel som motsvarar per kubikmeter olja av skatten på oljeprodukter. Genom energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. NU40) tillfördes fonden ytterligare . Dåvarande Transportforskningsberedningen (TFB), numera KFB, skulle bl.a. få disponera fr.o.m. /92. Medlen skulle användas för stöd till utvecklings- och demonstrationsprojekt rörande användningen av motoralkoholer. ställde sig bakom regeringens bedömning att ytterligare studier avseende vilka inblandningar av alkoholer i bensin som är optimala på behövde göras. KFB har i en skrivelse till regeringen hemställt om att få disponera återstående medel t.o.m. . Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag. KFB:s verksamhetsområde tillhör trafikutskottets beredningsområde. har utifrån de synpunkter som utskottet har att beakta inget att erinra mot regeringens förslag.