yttr · GJ05NU3Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:25 om en politik för arbete, trygghet och utveckling jämte motioner, såvitt propositionen och motionerna rör näringsutskottets beredningsområde. Skrivelser har inkommit från och dess program- och uppföljningsgrupp för solvärmeteknik samt från . behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbeslut: 2. att till Insatser för ny energiteknik på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på , 3. att godkänner vad regeringen förordar om Kommunikationsforskningsberedningens framtida rätt att disponera medel ur energiteknikfonden. De motioner som behandlas här är följande: 1995/96:Fi15 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillväxtens förutsättningar, 9. avslår regeringens förslag att låta AP-fonden köpa aktier för ytterligare i enlighet med vad som anförts i motionen, 30. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avreglering och ökad konkurrens, 31. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad teknikspridning, (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om privatisering av offentlig verksamhet, 33. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energipolitiken. 1995/96:Fi16 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena att 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skarpare konkurrenslagstiftning (avsnitt 3.4), 6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om minskade statliga subventioner till företag, 7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kraftfulla insatser för ökad avreglering och konkurrens inom såväl näringsliv som offentlig produktion (avsnitt 3.4), 9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av stabila spelregler för företagare och företagande (avsnitt 5.2), (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för förbättrad riskkapitalförsörjning för nya och växande företag (avsnitt 5.2). 1995/96:Fi17 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena att (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts i avsnitt 6. (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts i avsnitt 7. 1995/96:Fi18 av m.fl. (kds) såvitt gäller yrkandena att 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om AP-fondens placeringsrätt, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt utförsäljning av statliga företag, 6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förändra attityden till företagande, 7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en särskild småföretagarminister, 10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare åtgärder i kampen mot onödig byråkrati, 15. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på innovativ teknikupphandling till mindre företag och uppfinnare, 16. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att nya rön inom FoU bör göras mer tillgängliga för småföretagen, 30. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stabila spelregler. 1995/96:Fi22 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa en kunskapsbrostiftelse i samverkan i . 1995/96:Fi23 av och (båda fp) såvitt gäller yrkandet (6) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskild inriktning på näringspolitiska insatser för kvinnliga företagare. 1995/96:Fi41 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (5) att hos regeringen begär att bidraget för vindkraftverk sätts till av investeringskostnaden. 1995/96:Fi55 av () vari yrkas att 1. beslutar om försök med regional riskkapitalförsörjning i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. beslutar att erforderliga medel för försöksverksamheten får omfördelas inom ramen för de näringspolitiska anslagen. Den ekonomiska politiken bör i möjligaste mån präglas av stabilitet när det gäller företagandets villkor, sägs det i propositionen (s. 81). Det minskar osäkerheten för företagare som satsar tid, pengar och engagemang på riskfyllda projekt. Att starta och driva företag är ett risktagande, där många osäkra kommersiella faktorer måste bedömas och hanteras. Det finns ett värde i sig i att staten försöker bidra till att minska denna osäkerhet genom att i största möjliga utsträckning se till att de institutionella förutsättningarna är förutsägbara, heter det vidare. Detta kräver i sin tur, understryker regeringen, att förändringar rörande exempelvis skatter, arbetsrätt, stöd-system m.m. genomförs under så bred politisk enighet som möjligt för att säkerställa att förändringarna är långsiktigt hållbara. De förändringar som görs måste genomföras på ett sådant sätt att företagen ges en rimlig tid till anpassning. Olika företagsformer skall behandlas likvärdigt, anförs det vidare i propositionen. Med denna utgångspunkt avser regeringen att regelmässigt ta initiativ till diskussioner med övriga riksdagspartier, fackliga organisationer och berörda företagsorganisationer innan större förändringar sker. Stabila spelregler för ökad produktivitet är rubriken på ett avsnitt i motion 1995/96:Fi15 (m). Där framhålls att politiken har präglats av allt tvärare kast och att det har blivit svårare att förutsäga vilka regler som skall gälla framöver. Att har haft en sämre utveckling än övriga länder inom beror enligt motionärerna till en del på att vi har varit dåliga på att värna marknadsekonomins institutioner. Lagar som reglerar äganderätten och avtalsfriheten utgör grundbulten i en marknadsekonomi, påpekas det vidare i motionen. bör göra ett uttalande om behovet av stabila spelregler för företagare och företagande, anförs det i motion 1995/96:Fi16 (fp). En företagare måste veta vilka regler som gäller; affärsrisken är fullt tillräcklig. Den socialdemokratiska regeringens alla s.k. återställare och de därpå i vissa fall följande återställarna av återställare har under loppet av ryckt undan planeringsförutsättningarna för många småföretagare inte bara en utan , hävdar motionärerna. De konstaterar att självfallet måste regler emellanåt ändras, men då bör det vara i syfte att förbättra för företagen. Dessutom får inte växlingarna i regelverket vara så kortsiktiga och snabba som . Samhället måste aktivt medverka till att skapa positiva attityder till och ge kunskap om företagande, sägs det i motion 1995/96:Fi18 (kds). Politiker, skolor, företagare, organisationer m.fl. har ett ansvar för detta. Det skulle ha uppfattats som en positiv signal, menar motionärerna, om det i regeringen hade ingått en särskild småföretagarminister med ett övergripande ansvar för de många frågor som berör småföretagandet. Denne skulle ha i uppgift att lägga fram förslag för att förbättra villkoren för småföretag och att granska alla förslag från olika departement ur småföretagarsynvinkel. Det är ytterst viktigt att de regler och förordningar som staten inför är långsiktiga och att företagen därmed kan utgå från dem i sin planering, anför motionärerna. De menar att det vore välgörande för svensk ekonomi om det som sägs i propositionen om stabilitet när det gäller företagandets villkor också kunde omvandlas i konkret handling. Näringspolitiken måste enligt näringsutskottets uppfattning ses mot bakgrund av den ekonomiska politik som förs. Denna måste innebära en stram finanspolitik, som ger förutsättningar för låga räntor och låg inflation. En fortsatt sanering av statsfinanserna måste genomföras. Näringspolitikens huvuduppgift är att medverka till en snabb förnyelse och utveckling inom företagssektorn. Politiken måste ha som mål att skapa gynnsamma villkor för företagandet. Det kan ske bl.a. genom att undanröja hinder och bereda vägen för långsiktiga satsningar på ny teknologi, ökad kompetens och förbättrad miljö för att uppnå nya och fler arbetstillfällen. Näringspolitiken måste enligt näringsutskottets mening inriktas dels på att ge befintliga småföretag goda möjligheter att växa, dels på att underlätta framväxten av nya småföretag. vill härvid framhålla vikten av att det skapas sunda och fasta spelregler för näringslivet. Det gäller t.ex. det allmänna regelverket för företagen, skattesystemet och energipolitiken. Insatserna inom näringspolitiken bör främst vara av generell karaktär och avse områden där marknaden har lyckats mindre väl. I vissa fall kan också behov av mer selektiva, branschinriktade åtgärder uppstå. Det är mycket angeläget att beslut om förändringar i regelverket för företagen tas med så stor politisk enighet som möjligt, anser näringsutskottet. Stora ansträngningar bör göras för att uppnå blocköverskridande samförstånd. Som sägs i propositionen bör sålunda beslut om större förändringar föregås av diskussioner med företrädare för de olika riksdagspartierna, fackliga organisationer och företagarorganisationer. Med det anförda avstyrker näringsutskottet de tre här aktuella motionerna 1995/96:Fi15 (m), 1995/96:Fi16 (fp) och 1995/96:Fi18 (kds) i berörda delar. Allmänna pensionsfondens (AP-fondens) totala fondkapital uppgick /95 till . Detta förvaltas till av första till tredje fondstyrelserna och till resp. av fjärde och femte fondstyrelserna. AP-fonden har således av sina tillgångar investerade i tillgångsslag som är direkt beroende av ränteutvecklingen, konstateras det i propositionen (s. 86). Där nämns som jämförelse att försäkringsbolagen har valt att placera omkring en tredjedel av sina tillgångar i aktier. För att bättre uppfylla kravet på god riskspridning och därmed bidra till en ökad avkastning på fondens kapital, bör en omfördelning göras av de medel som fonden förvaltar så att fonden får förvärva aktier för ytterligare , anför regeringen - dock utan formellt förslag i saken. Enligt regeringen kommer en sådan omfördelning också att gynna den svenska ekonomins utveckling och tillväxt genom att näringslivet får tillgång till ytterligare riskvilligt kapital, både för börsnoterade bolag och för onoterade företag. Enligt vad näringsutskottet har erfarit avser regeringen att - efter sedvanligt beredningsarbete - återkomma till med ett förslag om AP-fondens placeringsrätt. Det aviserade förslaget om en utvidgad placeringsrätt avvisas i motionerna 1995/96:Fi15 (m), 1995/96:Fi16 (fp) och 1995/96:Fi18 (kds). Förslaget att ge AP-fonden rätt att köpa aktier för ytterligare är ett utslag av samma socialistiska idéer som låg bakom löntagarfonderna och kommer därför med kraft att bekämpas, sägs det i den förstnämnda motionen. Problemen i dagens beror inte på för mycket privat och för litet statligt ägande, anför motionärerna och menar att såväl statliga fonder och institutioner som fondsparande har gynnats medan individuellt aktiesparande har motarbetats. Därför anses det vara direkt kontraproduktivt att ge AP-fonden utökad rätt att köpa aktier. Parallellen som görs i propositionen med privata försäkringsbolag är falsk, hävdar motionärerna. De anser att sedan valutaregleringen avskaffats är tillgången på riskkapital inget problem för företag av det slag som AP-fonden kan väntas placera i. Ett av de få konkreta förslagen i propositionen är att AP-fonden skall ges rätt att köpa mer aktier i syfte bl.a. att förbättra riskkapitalförsörjningen, konstateras det utan hemställan i saken i motion 1995/96:Fi16 (fp). Detta visar främst hur dålig insikt regeringen har i en småföretagares situation, anser motionärerna; de flesta småföretagare vill inte ha en statlig jättefond som delägare. Fondsocialism har aldrig varit en lösning på problem, heter det vidare. motsätter sig den föreslagna utökningen av AP-fondens placeringsrätt, sägs det i motion 1995/96:Fi18 (kds). Politiken bör snarare eftersträva mer av ägarspridning i stället för ett utökat institutionellt ägande. Ett aktivt ägarskap är en viktig del i en fungerande marknads-ekonomi, anför motionärerna. ser positivt på regeringens förslag att öka AP-fondens rätt att köpa aktier med , sägs det i motion 1995/96:Fi17 (v). Motionärerna erinrar om att partiet har framfört förslag om en sådan utvidgning. har vid olika tillfällen behandlat frågan om utökad placeringsrätt för AP-fonden. Vid det senaste tillfället, , ställde sig utskottet bakom regeringens bedömning i budgetpropositionen 1995 att AP-fonden bör ges vidgade möjligheter att tillföra riskkapital till små och medelstora företag (bet. 1994/95:NU18 s. 35). I en reservation (m, c, fp, mp, kds) anfördes att genom ett uttalande till regeringen borde klargöra att någon förändring av AP-fondens placeringsrätt inte bör komma i fråga. delar regeringens uppfattning att AP-fondens placeringsrätt bör utökas. Därmed kan en bättre avkastning på fondens kapital uppnås. En utökad placeringsrätt kan också främja det svenska näringslivets tillgång till riskvilligt kapital. Med detta avstyrker näringsutskottet de berörda yrkandena i motionerna 1995/96:Fi15 (m) och 1995/96:Fi18 (kds). Motion 1995/96:Fi17 (v), i vilken förslaget om utökad placeringsrätt välkomnas, är tillgodosedd i denna del och avstyrks sålunda. Staten vidtar åtgärder på olika plan när det gäller att förbättra småföretagens möjligheter att utvecklas, konstateras det i propositionen (s. 87). Det gäller bl.a. riktade insatser för att förbättra företagens tillgång på riskvilligt kapital. Exempel på sådana insatser är lån från de regionala utvecklingsbolagen inom , projektstöd från Industrifonden samt innovationsstöd från () och Stiftelsen . De förutvarande regionala utvecklingsfonderna ersattes av regionala utvecklingsbolag (prop. 1993/94:40, bet. Staten innehar genom moderbolaget lägst av aktiekapitalet i de regionala bolagen. Övriga ägare är landsting och i förekommande fall kommuner. Verksamheten består av information, rådgivning och finansiering. Målgruppen är små och medelstora företag - med färre än 200 anställda - med tyngdpunkt på företag med färre än 50 anställda. För finansieringsverksamheten disponeras ett kapital på ca , varav ca är bundet i utestående lån och ca är disponibelt. arbetar med bl.a. riskfyllda lån, nyföretagarlån och företagarlån till kvinnor. Enligt riktlinjerna skall det samlade kapitalet bevaras nominellt intakt. Stiftelsen Industrifonden arbetar med främst projektstöd till industriföretag för att dela risken med företagen i samband med mer betydande produktutvecklings- och marknadsföringsprojekt. Fonden disponerar ett kapital på ca , varav ca är disponibelt. Liksom för är avkastningskravet att kapitalet skall vara nominellt oförändrat. I propositionen sägs att fonden bör överväga att avsätta en särskild medelsram för att dels förstärka samverkan mellan små och större företag vad gäller produktutveckling, dels stimulera avknoppningar från större företag. förmedlar ett produktutvecklingsstöd för affärsutvecklingsprojekt i tidiga faser, s.k. såddfinansiering, vilket finansieras via anslagen till teknisk forskning och utveckling och till informationsteknik. För innevarande budgetår, som avser 18 månader, har avsatt ca för ändamålet, varav ca avser deltagande i Eureka-projekt. Genom att återbetalningsmedel från tidigare beviljade produktutvecklingsstöd också kan disponeras har tillgång till ytterligare ca för produktutvecklingsstöd. Stiftelsen inrättades (prop. 1993/94: 206, bet. Stiftelsen har till ändamål att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsstadier som antas kunna kommersialiseras samt att på andra sätt verka för främjandet av innovationer. Stiftelsen disponerar ett kapital på ca . I motion 1995/96:Fi16 (fp) begärs ett tillkännagivande om behovet av insatser för att förbättra riskkapitalförsörjningen för nya och växande företag. Förutom att motionärerna pekar på vikten av olika förslag på skatteområdet, t.ex. avseende riskkapitalavdrag, anför de att tillkomsten av högteknologiska företag, bl.a. byggda på idéer som föds inom högskolor och universitet, bör främjas. Om erfarenheterna av Innovationscentrums verksamhet visar sig goda bör staten ha beredskap att skjuta till ytterligare pengar, anser motionärerna. De små och medelstora företagens förmåga att växa och utvecklas är på många sätt beroende av tillgång på riskvilligt kapital, sägs det i motion 1995/96:Fi17 (v). I den situation som råder borde staten gå in som garant för att ge dessa företag en rimlig tillgång på sådant kapital. Motionärerna erinrar om att har föreslagit att de två riskkapitalbolagen helt skulle köpas tillbaka av staten. På så sätt skulle bolagen kunnat utnyttjas mer offensivt för att underlätta riskkapitalförsörjningen i nya företag med tillväxtpotential. I motionen förordas att skall ges andra befogenheter och att dess funktioner bör renodlas. Om omdestinerade pengar från det nuvarande företagsstödet till den nämnda typen av högteknikföretag, anses det kunna medföra en ökning av tillväxtföretagen. I motion 1995/96:Fi55 (c) föreslås att staten skall stödja ett försök med regional riskkapitalförsörjning. Stiftelsen har utvecklat en teoretisk modell för regional försörjning av riskkapital på marknadsmässiga villkor, sägs det i motionen. Modellen har följande tre huvudmoment: kartläggning och påverkan av strukturen på placeringsobjekt, påverkan av centrala kapitalförvaltare samt initierande av regionalt sparande och kapitalförvaltning. Modellen avses i första hand bli tillämpad i . Projektet har förankrats hos banker, investmentföretag, m.fl., och enligt bedömningar torde det vara möjligt att avlänka/återföra riskkapital på ca i , anför motionären. Projektet skall med början genomföras av , varvid huvuddelen av projektet kommer att genomföras av de olika intressenterna. Motionären anser dock att följande två moment bara kan genomföras med företrädesvis statligt stöd: utveckling och beskrivning av modellen så att den kan användas i alla regioner samt utbildning av regionala och kommunala näringslivs- och sysselsättningsansvariga över hela landet. Kostnaderna för dessa moment har beräknats uppgå till , och motionären föreslår att staten tillskjuter dessa medel genom omfördelning inom ramen för de näringspolitiska anslagen. Förslag om ett antal åtgärder på skatteområdet för att stimulera de små och medelstora företagens försörjning av riskkapital har framlagts i proposition 1995/96:109 om skattelättnad för riskkapital, m.m. Där föreslås bl.a. införande av ett riskkapitalavdrag. Enligt förslaget skall privatpersoner som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ges en skattelättnad motsvarande av anskaffningskostnaden . Vid en senare försäljning skall likväl fullt avdrag för anskaffningskostnaden medges, varvid en förutsättning är att aktierna behålls . Skattelättnaden, som enligt förslaget skall ges även åt ägare till fåmansföretag, avses gälla aktieköp om sammanlagt högst . Den nämnda propositionen behandlas av skatteutskottet i betänkande 1995/96:SkU20. I flera av de motioner som har väckts med anledning av den nu aktuella propositionen framförs förslag och synpunkter rörande riskkapitalavdrag i anslutning till att frågan om riskkapitalförsörjning till småföretag tas upp. Beträffande riskkapitalbolagen som berörs i motion 1995/96:Fi17 (v) kan noteras att godkände att statens tillgångar i dessa bolag efter eventuell försäljning av aktierna skulle få användas för att skapa en ny riskkapitalverksamhet (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. utgick från att de medel som skulle komma att erhållas vid försäljningen skulle användas för att förstärka riskkapitalförsörjningen i tidiga utvecklingsskeden. Industrifonden skulle svara för verksamheten. I en reservation (m) förordades att försäljningen borde anstå ytterligare för att rätt tidpunkt för försäljningen skulle kunna väljas. I en annan reservation (v) föreslogs att staten skulle köpa samtliga aktier i bolagen. I en tredje reservation (mp) föreslogs att medlen från försäljningen skulle användas för delfinansiering av närfonder. I ett pressmeddelande från (daterat ) lämnas information om att regeringen har medgivit att Industrifonden samt teknikbrostiftelserna i , , och säljer sina aktier i till majoritetsägarna till verkstadsindustrikoncernen . Dessa överlåter sina aktier i koncernen till . I och med den nu aktuella försäljningen lämnar staten helt sitt ägande i . Enligt vad näringsutskottet erfarit har notifierat om vissa ändringar i den förordning som reglerar finansiering genom Industrifonden. behandlar först den mer generella frågan om riskkapitalförsörjning med koppling till det i proposition 1995/96:109 framlagda förslaget om riskkapitalavdrag. Därefter tar utskottet upp frågan om stöd till högteknologiska småföretag och slutligen förslaget om ett försök med regional riskkapitalförsörjning. När det gäller den mer generella frågan om riskkapitalförsörjning har, som redovisats, statsmakterna vidtagit en rad åtgärder inom detta område. Det gäller verksamhet som bedrivs av , Industrifonden, och Innovationscentrum. Vidare har regeringen , som nämnts, lagt fram förslag om införande av ett riskkapitalavdrag. Detta förslag kommer senare att behandlas av skatteutskottet. Beträffande frågan om stöd till högteknologiska småföretag som tas upp i motionerna 1995/96:Fi16 (fp) och 1995/96:Fi17 (v) vill utskottet anföra följande. Som tidigare redovisats har statsmakterna beslutat om olika insatser för att underlätta möjligheterna för små högteknologiska företag att få lån och projektstöd. Här kan särskilt nämnas den verksamhet som bedrivs av och Innovationscentrum samt den nya verksamhet som avses att byggas upp hos Industrifonden. Självfallet skall dessa verksamheter följas upp och erfarenheterna utvärderas. Något behov av uttalanden av det slag som föreslås i motionerna 1995/96:Fi16 (fp) och 1995/96:Fi17 (v) kan näringsutskottet inte se. När det gäller den sistnämnda motionen kan dessutom noteras att, som redovisats, godkänt försäljningen av statens aktier i och . Med det anförda avstyrker näringsutskottet de nämnda motionerna i berörda delar. behandlar slutligen förslaget om ett försök med regional riskkapitalförsörjning. Enligt näringsutskottets mening kan den modell för regional riskkapitalförsörjning som skisseras i motion 1995/96:Fi55 (c) vara en framgångsrik metod att pröva. Det är av värde att olika initiativ för att främja nyföretagande och tillväxt av befintliga småföretag tas tillvara. Enligt vad utskottet erfarit är frågan föremål för överväganden inom . Olika vägar att underlätta kapitalförsörjningen prövas och det aktuella projektet bör kunna bedömas i det perspektivet. Med det anförda anser näringsutskottet att den nämnda motionen är tillgodosedd och avstyrker denna. beslöt - på initiativ av arbetsmarknadsutskottet och efter förslag av finansutskottet - om införande av särskilda företagarlån till kvinnor (bet. 1993/94:FiU20). Kammarkollegiet förde över ett belopp på till dåvarande Industri- och nyföretagarfonden från ett särskilt anslag som kollegiet disponerar för ändamålet. beslöt att för /96 öka det aktuella anslaget till (prop. 1994/95:150, bet FiU20). Andra belopp förordades i reservationer - baserade på avvikande meningar i näringsutskottets yttrande 1994/95:NU7y till finansutskottet. I en reservation (m) föreslogs ett lägre anslag, , medan det i en annan reservation (v, mp, kds) förordades och i en tredje reservation (fp) . Från har ansvaret för de särskilda företagarlånen till kvinnor förts över från Industrifonden till . Det finns anledning att även framöver verka för att nyetableringar av företag hålls på en hög nivå, varvid det inte minst gäller att underlätta för kvinnor att starta egen verksamhet, sägs det i propositionen (s. 88). Efterfrågan på medel för de särskilda företagarlånen till kvinnor har varit hög, konstateras det i propositionen.