yttr · GJ05BOU10Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionerna 1995/96:198 - Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet - och 1995/96:229 - Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus - jämte motioner. I den förstnämnda propositionen finns inga förslag som berör bostadsutskottets ansvarsområde, däremot aviseras det förslag som sedermera lades fram i den sistnämnda propositionen. Vad gäller regeringens förslag tas i detta yttrande således endast upp förslagen i proposition 1996/96:229. Motioner har dock väckts med anledning av båda propositionerna i frågor som berör bostadsutskottets beredningsområde. Bostadsutkottet tillstyrker regeringsförslaget om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus och avstyrker samtliga i detta yttrande behandlade motioner. Till yttrandet har fogats fem avvikande meningar. Förslagen i proposition 1995/96:229 i korthet I propositionen föreslås en skattereduktion för utgifter avseende byggnadsarbeten på bostadshus som utförs - . Förslaget ansluter i stora delar till reglerna för den skattereduktion för motsvarande ändamål som kunde utgå - . En skillnad är att skattereduktionen nu föreslås kunna utnyttjas inte bara av fastighetsägare utan även av bostadsrättsinnehavare. Skattereduktionen föreslås uppgå till av ett underlag som består av nedlagda arbetskostnader. I underlaget medräknas inte värdet av byggnadsarbete som utförts av ägaren eller vissa i lagförslaget med ägaren jämställda. För småhus uppgår skattereduktionen till högst . För hyreshus är motsvarande belopp det högsta av beloppen och den fastighetsskatt som beräknas för bostadsdelen för hela . Skattereduktionen för bostadsrättsinnehavare kan uppgå till högst per lägenhet. För att inte dubbel kompensation skall utgå i vissa fall föreslås att skattereduktion inte medges för åtgärder för vilka beviljats statligt ombyggnads-, förbättrings- eller upprustningsbidrag. Skattereduktion medges inte heller när utgifterna för en åtgärd täcks av försäkringsersättning. I yttrandet behandlade motioner Följande motioner väckta med anledning av proposition 1995/96:198 tar upp bostadsfrågor: 1995/96:Sk45 av m.fl. (m) yrkande 7 vari föreslås att hos regeringen begär förslag om avdrag för reparationer och underhåll av egna bostäder. Motionärerna anser att det i stället för den av regeringen föreslagna skattereduktionen bör införas ett system med permanent avdrag för arbetskostnader vid reparation och underhåll av egna bostäder. 1995/96:Sk47 av m.fl. (fp) yrkande 5 vari föreslås att avslår förslaget till skattereduktion för byggnadsarbete på bostadshus. I yrkande 6 föreslås att vid avslag på yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om krav på positiva miljöeffekter för ROT-projekt m.m. 1995/96:Sk50 av m.fl. (kds) yrkande 13 vari föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett vidgat ROT-program för tjänster riktade till hushållen. Motionärerna anför att skattereduktionen bör vara avsevärt större än vad regeringen förordat i propositionen. Yrkandet behandlas i detta yttrande endast till den del som avser åtgärder i bostadshus. 1995/96:Sk51 av m.fl. (mp) yrkande 11 vari föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattereduktion för utgifter för bostadshus. Motionärerna anser att i den mån staten skall subventionera byggnadsarbeten, bör detta gälla arbeten med särskild miljöinriktning. 1995/96:Sk52 av och () vari föreslås att - vid bifall till förslaget om ett nytt ROT-program - som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inom ramen för detta program genomföra en flerårig satsning på allergisanering av offentliga lokaler. Motionärerna anför att det i dagens statsfinansiella läge inte är försvarligt att satsa skattemedel på ROT-åtgärder. Skulle ändå besluta om en sådan satsning förordas emellertid att medlen används för ett flerårigt program om för allergisanering av offentliga lokaler. Följande motioner har väckts med anledning av proposition 1995/96:229: 1995/96:Sk56 av m.fl. (m) yrkande 1 vari föreslås att hos regeringen begär förslag om ett permanent system som sänker skattekilen på arbete för reparation och underhåll av egna bostäder. I yrkande 2 föreslås att avslår proposition 1995/96:229. Motionärerna framhåller att nuvarande skattebelastning utgör ett kraftigt hinder för efterfrågan av tjänster i form av arbete med reparation och underhåll. 1995/96:Sk57 av och (båda fp) vari föreslås att avslår proposition 1995/96:229. I motionen hänvisas till statsfinanserna samt till att generella förbättringar av företagsklimatet även skulle gynna byggsektorn. 1995/96:Sk58 av m.fl. (kds) yrkande 2 vari föreslås att beslutar att skattereduktion skall medges med ett belopp motsvarande av underlaget. I yrkande 3 föreslås att beslutar att skattereduktion skall medges även . Motionens yrkande 1 avser förslag om en bredare bas för skattereduktionen. Detta förslag tas dock inte upp i bostadsutskottets yttrande. Vad gäller regeringsförslaget om skattereduktion för arbete på bostadshus framhåller motionärerna att man i grunden är positiva men att man förordar ändringar av lagförslaget enligt yrkandena 2 och 3 i syfte att minska risken för svartarbete och för att skapa större kontinuitet. 1995/96:Sk59 av m.fl. (v) yrkande 1 vari föreslås att med avslag på regeringens proposition 1995/96:229 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktade stöd inom bostadssektorn. Motionärerna anser att stimulansen av byggsektorn i första hand bör ske genom de befintliga stödformerna - det extra statliga stödet för förbättring av bostäder respektive bidraget för förbättring av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler. Dessutom förordar man att ett särskilt stöd med miljöprofil inrättas för egnahem. De olika stöden föreslås utgå inom samma ekonomiska ram som beräknats för regeringsförslaget, dvs. Som ett andrahandsyrkande, i händelse av att riksdagsbehandlingen leder till ett stöd för systemet med skattereduktion, föreslår motionärerna i yrkande 2 att begär ett nytt förslag som gynnar eftersatta bostadsområden. 1995/96:Sk60 av m.fl. (mp) vari föreslås i yrkande 1 att avslår proposition 1995/96:229. Det anförs att merparten av arbetena som medför skattereduktion sannolikt skulle ha utförts ändå. I yrkande 2 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ytterligare anslås under /96 till allergisanering. Motionärerna avser det bidrag som kan utgå för förbättring av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler. I yrkande 3 föreslås att hos regeringen begär förslag till ett "grönt" ROT-bidrag. Stödet föreslås gå till ekologiskt riktigt byggande med miljöanpassade material. Skrivelser med anknytning till de frågor som behandlas i detta yttrande har till bostadsutskottet inkommit från , allmännyttiga bostadsföretag () och Byggentreprenörerna. Investeringarna inom bostadssektorn har legat på en mycket låg nivå. Enligt en redovisning i den ekonomiska vårpropositionen är bostadsbyggandets andel av BNP nu den lägsta . Den historiskt sett mycket låga nivån på nyproduktionen av bostäder har emellertid till viss del motverkats av en ökad satsning på ROT-åtgärder (Reparationer, Ombyggnad, Tillbyggnad) i det befintliga bostads- och byggnadsbeståndet. Denna satsning har delvis kommit till stånd med olika former av statliga stöd som inrättats av bl.a. sysselsättningspolitiska skäl. Ett extra statligt stöd för förbättring av bostäder (SFS 1994:1994) har således kunnat utgå för projekt som påbörjas och slutförs senast . Dessutom har stöd givits åt förbättringar av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler (SFS 1995:802) för projekt för vilka preliminär ansökan om stöd inlämnats . har vid olika tillfällen understrukit behovet av att upprätthålla investeringarna inom bostadssektorn på en rimlig nivå. Genom att ledig kapacitet inom byggsektorn kunnat utnyttjas för att genomföra nödvändiga reparations- och underhållsarbeten m.m. i bostäder och andra byggnader har den höga arbetslösheten inom branschen kunnat begränsas. Olika prognoser tyder på att bostadsefterfrågan kommer att öka påtagligt i vissa delar av landet. Det är därför angeläget att tillräcklig byggkapacitet står till buds när nyproduktionen av bostäder åter ökar. ser således positivt på fortsatta stimulansåtgärder inom ROT-sektorn. Som framhållits i flera motioner kan den lämpligaste formen för och omfattningen av stimulansåtgärderna diskuteras. Utskottet har förståelse för de synpunkter som framförs i motion 1995/96:Sk59 (v) om att vissa fördelar skulle kunna uppnås med en fortsatt stödgivning enligt redan etablerade bidragsformer. Behovet av kontinuitet vad gäller villkoren för bygg- och bostadssektorn har framhållits av utskottet. Regeringen har emellertid nu gjort bedömningen att syftet att öka kapacitetsutnyttjandet inom byggsektorn och att motverka arbetslösheten bäst kan uppnås genom ett system med skattereduktion för byggnadsarbeten på bostadshus. Den skattereduktion som kunde utgå och 1994 anses ha givit ett gott resultat. har inte skäl att ifrågasätta denna bedömning. I dagens statsfinansiella läge måste satsningar inom olika samhällssektorer utformas på ett sådant sätt att hänsyn tas till det totala samhällsekonomiska och statsfinansiella utfallet. Det viktigaste är naturligtvis att stödet får avsedd effekt och att sysselsättningen inom sektorn kan upprätthållas. Det bör även framhållas att det föreslagna systemet med skattereduktion för byggnadsarbete i huvudsak ansluter till vad som gällde . fanns hos såväl bygg- och bostadsföretag som hos en bredare allmänhet en utbredd kännedom om möjligheten till skattereduktion. Det finns därför skäl att anta att en ny period med möjlighet till skattereduktion nu kan introduceras utan de initiala problem som ofta blir följden av helt nya stödformer. Förslag om att avslå propositionen av framför allt statsfinansiella skäl förs fram i partimotion 1995/96:Sk47 samt i motion 1995/96:Sk57 (fp). vill i denna fråga erinra om att en bevarad kapacitet i byggbranschen i form av arbetskraft och realkapital kan få stor samhällsekonomisk betydelse och därmed även en positiv inverkan på statens finanser. Utskottet kan därutöver hänvisa till vad i propositionen anförts om att en ökad byggaktivitet leder till minskade utgifter i form av arbetslöshetsunderstöd samt till ökade skatte- och avgiftsintäkter. I flera motioner framhålls att eventuella statliga stimulansåtgärder inom ROT-sektorn bör ges en mer direkt miljöinriktning. Förslag om fortsatt bidragsgivning till inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler läggs fram i motionerna 1995/96:Sk59 (v) och 1995/96:Sk60 (mp). I den senare motionen förordas även att begär ett förslag om ett "grönt" ROT-bidrag. Motsvarande förslag finns också i motion 1995/96:Sk51 (mp). En flerårig satsning på allergisanering av offentliga lokaler föreslås i motion 1995/96:Sk52 (fp). , som ägnat stor uppmärksamhet åt frågor om inomhusmiljön och åtgärder för att skapa sunda boendemiljöer, anser det givetvis vara önskvärt att de byggnadsåtgärder som fortsättningsvis kommer att vidtas med utnyttjande av skattereduktionen i hög grad inriktas mot angelägna miljöförbättrande åtgärder. Ett utbrett intresse för att vidta sådana åtgärder har också framkommit i samband med den stödgivning som varit direkt inriktad mot förbättringar av inomhusmiljön. Som framgår av motion Sk60 (mp) tyder preliminära beräkningar på att efterfrågan på detta stöd inte helt kan tillgodoses inom den tillgängliga medelsramen om ca . En fördel i detta avseende med den nu föreslagna skattereduktionen i förhållande till den tidigare bidragsformen är att de fastighetsägare som önskar vidta miljöförbättrande åtgärder - eller andra typer av byggnadsåtgärder - inte behöver sväva i ovisshet om att erforderliga medel kommer att stå till buds när ansökan om skattereduktion behandlas. Skattereduktion kommer enligt regeringsförslaget att medges utan någon rambegränsning av det totala utnyttjandet, under förutsättning att den sökande i övrigt har uppfyllt villkoren för reduktionen. Några bestämmelser som förhindrar åtgärder som inriktas mot exempelvis förbättringar ur allergisynpunkt finns inte. kan därför inte se någon motsättning mellan önskemålet om miljöinriktade satsningar och regeringsförslagets utformning. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om de riktade stöd till miljöförbättrande åtgärder som fortfarande kan utgå för radonsanering och från fonden för fukt- och mögelskador i småhus. Ett i förhållande till regeringens förslag mer omfattande system för skattereduktion eller skatteavdrag förordas i vissa motioner. Således föreslås i motionerna 1995/96:Sk45 (m) och 1995/96:Sk56 (m) att skall begära förslag om ett system med permanent avdrag för reparationer och underhåll på egna bostäder. har under det innevarande riksdagsåret avstått från att göra uttalanden om formerna för statens stöd till bostadssektorn på med hänvisning till den Bostadspolitiska utredningens pågående arbete. Inte heller i detta sammanhang är utskottet berett att föregripa den parlamentariska utredningens förslag i frågan. Även i motionerna 1995/96:Sk50 (kds) och 1995/96:Sk58 (kds) föreslås en utvidgning i förhållande till regeringförslaget. Motionärerna anför dock att man i grunden är positiva till förslaget i propositionen. I den sistnämnda motionen förordas i yrkande 2 att nivån på skattereduktionen bestäms till och i yrkande 3 att reduktionen även medges . Övriga i motionen förordade utvidgningar av basen för skattreduktion m.m. ligger inte inom bostadsutskottets beredningsområde. De behandlas därför inte i detta yttrande. Vad gäller förslaget att förlänga möjligheten till skattereduktion med vill utskottet dels hänvisa till det ovan anförda om den Bostadspolitiska utredningens förslag, dels till svårigheterna att nu bedöma behovet av den aktuella stimulansen . Förhoppningen är givetvis att byggarbetsmarknaden skall vara i sådan balans att behovet av tidsbegränsade särskilda insatser starkt minskat eller helt kan undvaras. Den av regeringen föreslagna nivån på skattereduktionen - - måste ses i förhållande till vilket skattebortfall som i det rådande statsfinansiella läget är acceptabelt. Erfarenheterna från den tidigare perioden med skattereduktion visar också att denna nivå är tillräcklig för att stimulera till en relativt omfattande byggnadsverksamhet. anser sammanfattningsvis att regeringsförslaget om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus bör vinna bifall. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga i detta yttrande behandlade motionsyrkanden. Inför den fortsatta beredning av lagförslaget vill bostadsutskottet avslutningsvis göra skatteutskottet uppmärksamt på att begreppet bostadsrättsinnehavare som används i propositionen normalt inte används i författningstext. I bostadsrättslagen (1991:614) m.fl. relevanta lagar används i stället begreppet bostadsrättshavare. Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus