yttr · GJ05KRU7Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda kulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik jämte motioner, allt i de delar som berör kulturutskottets beredningsområde. Med anledning av propositionen har väckts motionerna 1995/96:T50-T59. yttrar sig i det följande över propositionen i vad avser kapitel 4 Nationell IT-strategi, avsnitten 4.1 Målen för en nationell IT-strategi och 4.3 Prioriterade statliga uppgifter jämte motioner avseende dessa avsnitt. Härutöver yttrar sig utskottet över motioner som ansluter till propositionens kapitel 5 Handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av IT, avsnitten 5.2.2 Vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och folkbildning, 5.2.5 Bibliotekens roll i kunskapssamhället och 5.4.2 Kulturpolitiken. Målen för en nationell IT-strategi m.m. I propositionen (s. 13 f.) framlägger regeringen förslag till mål för en övergripande nationell IT-strategi som anger fortsatta väg in i informations- och kunskapssamhället. Regeringen lämnar också förslag till prioriterade statliga uppgifter. Slutligen redovisar regeringen - utan att några förslag till lämnas - ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Regeringens förslag till mål innebär bl.a. att en nationell IT-strategi utformas så att IT för så många som möjligt kan bli ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa. Detta uppnås bl.a. genom skapande av bred tillgång till information för ökad delaktighet och kunskapsutveckling och genom utvecklande och bevarande av det svenska språket och kulturen. I syfte att främja utvecklingen av informations- och kunskapssamhället i enlighet med de övergripande målen föreslås (prop. s. 17) att staten skall prioritera uppgifter inom områdena rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning. Svenska språket och IT Svenska språket och IT tas upp i motion T56 (v) yrkande 9. Motionärerna anser att det behövs en handlingsplan för det svenska språket i informationssamhället. På samma sätt som det är en statlig angelägenhet att värna svensk film och svensk litteratur, bör även datorprodukter på svenska eller för det svenska språket uppmärksammas. När det gäller användningen av svenska språket i datorsammanhang kom kulturutskottet (bet. KrU 1987/88:6) till den slutsatsen, att det är motiverat med ett fackspråk på datorområdet lika väl som på andra områden. Utskottet gjorde emellertid ett uttalande om nödvändigheten av konkreta åtgärder för att främja det svenska språket i syfte att bevara dess egenart och variationsrikedom i samband med den allt större datoranvändningen.Vid flera tillfällen därefter och (bet. 1995/96:KrU7) har utskottet ånyo understrukit betydelsen av att det svenska språket vårdas och att dess ställning stärks. Som utskottet redovisat föreslås i den nu aktuella propositionen bevarande och utvecklande av det svenska språket som ett av målen för en nationell IT-strategi. Den svenska kulturen, det svenska språket och vår nationella identitet blir än viktigare att bevara och utveckla när gränserna mellan länder, kulturer och språkområden är lika tydliga, anförs det vidare. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag om målen för en nationell IT-strategi i den del förslaget avser det svenska språket. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionen i här aktuell del inte bör föranleda någon åtgärd. Vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och folkbildning Regeringen framhåller (prop. s. 32) att behovet av en allmänt hög utbildningsnivå i samhället är större . Huvuddelen av den verksamma arbetskraften kommer även att vara verksam långt in i nästa sekel. Kunskaper om IT måste därför komma även vuxna till del. Regeringen anser att det bör finnas goda möjligheter till samverkan mellan de olika aktörerna inom vuxenutbildningen, t.ex. komvux, studieförbund och folkhögskolor, i syfte att utnyttja befintliga resurser på ett bättre sätt. Folkbildning om IT och om frågor som rör informations- och kunskapssamhället bör enligt regeringens mening prioriteras . Av de statliga anslagsmedlen till avser regeringen att avsätta särskilda medel till folkbildning på IT-området. I två motioner tas frågor om folkbildningen och bildningsförbundens roll upp. I motion T56 (v) yrkande 13 framhålls att - om IT-teknikens inriktning mot ökad delaktighet och reella yttrandemöjlighter skall bli verklighet -folkbildningen med sin breda verksamhet behöver spela en aktiv och förnyande roll . Enligt motion T57 (c) yrkande 6 borde regeringens ambition att åstadkomma en bred folkbildningsverksamhet på dator- och IT-områdena varit högre. Motionärerna anser det inte tillräckligt att endast föreslå att vissa av medel skall avsättas för ändamålet. Större insatser i form av bl.a. samordning och prioritering kommer att behövas på dessa områden. Folkbildningen är enligt kulturutskottet ett viktigt komplement till den allmänna vuxenutbildningen i arbetet med att höja utbildningskompetensen i samhället. Med sina arbetsformer och sin tillgänglighet kan folkbildningen därför spela stor roll och göra betydelsefulla insatser när det gäller vuxnas kunskaper om IT. delar regeringens uppfattning att folkbildning om IT och om frågor som rör informations- och kunskapssamhället bör prioriteras och att särskilda medel bör avsättas för ändamålet. Som anförs i propositionen bör kvinnors behov och intressen ägnas särskild uppmärksamhet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna T56 och T57 i nu aktuella delar är tillgodosedda. Utskottet anser att kommande förslag om medelsberäkning för insatser inom folkbildningen på IT-området inte bör föregripas, varför motion T57 i här aktuell del avstyrks. Bibliotekens roll i kunskapsamhället I propositionen (s. 38-39) uttalar regeringen sin avsikt att ge i uppdrag att utveckla ett IT-baserat nationellt bibliotekssystem. Vidare avser regeringen att överväga ett särskilt utvecklingsstöd för datorisering av folkbiblioteken. Regeringen erinrar om det arbete som pågår inom i syfte att skapa en samlad syn på bibliotekens roll i IT-utvecklingen och om den bibliotekslag som förbereds. Motionärerna i motion T56 (v) vill starkare än regeringen betona bibliotekens roll (yrkande 11). Biblioteken skulle kunna arbeta med olika pilotprojekt, t.ex. med kulturinstitutioner och på barnkulturens område. Utskottet konstaterar, i likhet med vad som anförs i propositionen, att det svenska biblioteksväsendet har varit en föregångare internationellt när det gäller att utnyttja ny teknik för att förnya och utveckla biblioteksverksamheten. IT:s genomslag och risken för att informationsklyftorna ökar kräver enligt propositionen insatser som underlättar tillgången till information och ger breda grupper av människor möjlighet att använda IT. I detta arbete kommer folkbiblioteken att spela en viktig roll. Som en del av ett större nätverk kan folkbiblioteken hämta information på ett effektivt sätt. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att skolbiblioteken och folkbiblioteken samarbetar för att ge elever, lärare och andra kommuninvånare tillgång till dessa tjänster. Utskottet anser att regeringens arbete med bibliotekens roll i IT-utvecklingen och förberedandet av en bibliotekslag inte bör föregripas. Motionsyrkandet bör därför inte föranleda någon åtgärd av (T56 yrkande 11). Kulturmiljövården, museerna och arkiven, m.m. Regeringen konstaterar (prop. s. 62-63) att förutsättningarna för att förverkliga de kulturpolitiska målen förändras med IT. En samlad strategi för användning av IT vid myndigheter och institutioner inom kulturområdet skall därför utformas, och en utredning för att skapa ett svenskt kulturnät pågår. Även för museernas och arkivens möjligheter öppnar IT helt nya perspektiv. Museerna och arkivmyndigheterna bör därför enligt regeringen ta aktiv del i utvecklingen av multimedier, digitaliseringssystem och telekommunikation. Enligt motion T52 (kds) bör den statligt ägda och förvaltade kulturskatten betraktas som offentliga handlingar och därmed göras tillgänglig för allmänheten utan kostnad, i de fall det inte skulle strida mot upphovsrättsliga regler och avtal (yrkande 14). bör enligt motionärerna i motion T56 (v) yrkande 12 ges ett samlat ansvar för IT-satsningen inom kulturområdet och för fortlöpande information om IT-utvecklingen. Särskilda medel bör tillföras för ändamålet. I motion T59 (mp) yrkande 3 betonas att det för framtiden bör understrykas att en ny teknologi kommer museer och andra kulturinstitutioner till del i den omfattningen att de reellt kan tillgodose regeringens ambitioner. Motionärerna anser att det har saknats en helhetssyn då IT introducerades inom den statliga kulturvården. Som anförs i propositionen förändras med IT förutsättningarna för att förverkliga de kulturpolitiska målen. IT-teknikens utveckling kan för kulturkonsumenten öka mångfalden i det tillgängliga kulturutbudet, för kulturproducenten medföra att kulturen kan förmedlas på nya vägar och att nya konstformer växer fram. Museer, arkiv, bibliotek och de kulturmiljövårdande institutionerna har arbetat med att inventera, dokumentera och registrera olika yttringar av kulturarvet. Sammantaget är en förhållandevis stor andel av kulturarvsinstitutionernas resurser inriktade på detta slag av kunskapsuppbyggnad. Avsikten med dessa institutioners arbete med att bygga upp system för datorbaserad registrering har varit dels att underlätta det interna arbetet, dels att göra kulturarvet mer lättillgängligt för forskningen och för allmänheten. I sitt betänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) har uttalat att nya nätverk och informationssy-stem bör säkras för fritt tankeutbyte, att databaser inom kulturområdet bör utvecklas som gör informationen tillgänglig för allmänheten samt att ett särskilt IT-nät, "Kulturnät ", bör skapas för att öka tillgängligheten till den samlade kunskapen och informationen inom kulturinstitutionerna. föreslås ges ett samlat ansvar för IT-satsningarna på kulturområdet. förslag bereds i . Det har aviserats att en proposition om kulturpolitiken skall föreläggas . För kulturinstitutionernas IT-användning krävs en samlad strategi. Utskottet vill erinra om att regeringen därför har uppdragit åt en särskild utredare att lämna förslag om uppbyggnad av ett gemensamt kulturnät (dir. 1995:129). Uppdraget innebär bl.a. att utredaren skall kartlägga kulturinstitutionernas IT-användning och planerade projekt samt ange de grundläggande ekonomiska, tekniska och rättsliga förutsättningarna för en samlad strategi inom kulturområdet. Frågan om användarvänligheten skall sättas i centrum. Utredningen skall redovisa ett delbetänkande om övergripande IT-strategi, kartläggningen av institutionernas IT-användning och planerade projekt. Uppdraget skall slutredovisas . Av utskottets redogörelse ovan framgår att frågan om användarvänligheten har en central plats i den IT-strategi för kulturinstitutionerna som regeringen förbereder. Enligt utskottets mening bör regeringens beredning inte föregripas. Motion T52 i här aktuell del bör således inte föranleda någon åtgärd. Även frågan om ansvar för IT-satsningarna på kulturområdet bereds i . Mot denna bakgrund bör inte heller motion T56 yrkande 12 föranleda någon åtgärd. Med hänvisning till det ovan anförda anser utskottet att det saknas anledning för att vidta några åtgärder med anledning av motion T59 i här aktuell del. Digitaliseringen av TV och radio, m.m. I propositionen (s. 64-65) redovisar regeringen sin avsikt att utforma och förankra riktlinjer som underlättar beslut om snabbt införande av digitala TV-sändningar i marknätet, om åtgärder för att stärka och förtydliga public service-verksamheten och om insatser för att säkra framtida svensk TV-produktion med kultur och kvalitet. Regeringens avsikt är att samtliga kostnader i samband med digitaliseringen skall finansieras fullt ut och inte medföra några kostnader för staten. I motion T51 (m) yrkande 13 anges flera skäl mot utbyggnaden av ett digitalt marknät för televisionen. Det faktum att staten ger sig själv makten att styra över i praktiken obegränsade distributionsmöjligheter strider enligt motionärerna mot grundläggande principer för informationsspridning och opinionsbildning. Motionärerna framhåller att public service-uppdraget aldrig kan anses vara mer långtgående än ansvaret för programmens innehåll. Kommunikationsnäten skall utvecklas på marknadens villkor. Även motionärerna i motion T52 (kds) motsätter sig en storskalig satsning på markbaserad digital TV (yrkande 15). Satsningar bör inte göras på föråldrad teknik, utan fiberoptiken bör inväntas. Abonnenterna skall inte tvingas betala för ett markbaserat, digitalt nät som de har ingen eller ringa nytta av. erinrar om det betänkande, Från massmedia till multimedia (SOU 1996:25), som lades fram av en särskild utredare. I betänkandet föreslås att digitala TV-sändningar i marknät skall byggas ut i . Regeringen beslutade att en arbetsgrupp skall tillsättas som skall belysa frågor om i vilken takt det digitala marknätet kan byggas ut, hur snabbt det analoga marknätet kan avvecklas, i vilken mån särskilda stimulanser behövs för att underlätta för hushållen att ta emot digitala sändningar och vilka ändringar i lagstiftningen som behövs. Arbetsgruppens uppdrag skall redovisas i sådan tid att regeringen kan lägga fram förslag i fråga om utbyggnad av digital marksänd TV. Vidare gav regeringen i uppdrag åt att koordinera de frekvenser som kommer att behövas för digital marksänd TV och åt () att inkomma med information om avkodningsutrustning för digital marksänd TV. Dessa uppdrag skall redovisas resp. . I sammanhanget kan också nämnas att frågor om digitalisering av radio- och TV-sändningar kommer att behandlas i kulturutskottets betänkande 1995/96:KrU12 En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997-2001 (jfr prop. 1995/96:161 s. 80-81 och 86-87). Mot denna bakgrund anser kulturutskottet att det saknas anledning för att nu göra något uttalande i den här behandlade frågan. I motion T59 (mp) hemställs att som sin mening skall ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om public service-företagen och den nya tekniken (yrkande 4). I motionen anförs att de besparingar beträffande public service-företagen som beslutade om beräknas kunna medföra ett positivt resultat om på rundradio-kontot. Dessa medel borde i enlighet med en överenskommelse mellan användas till att hjälpa public service-företagen att utnyttja den nya digitala sändningstekniken. Utskottet har i det föregående redovisat att regeringen genom olika utredningar förbereder förslag om utbyggnad av digital marksänd TV. Denna utbyggnad skall enligt den nu aktuella propositionen (s. 65) inte medföra några kostnader för staten, dvs. finansieras på annat sätt än via statsbudgeten. Då det fortsatta utrednings- och beredningsarbetet - som också innefattar finansieringsfrågan - inte bör föregripas anser kulturutskottet att det saknas anledning för att vidta några åtgärder med anledning av motions-yrkandet. tillstyrker regeringens förslag om mål och prioritering av insatser inom utskottets beredningsområde i de delar förslagen inte omfattas av utskottets yttrande i det föregående. Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik