yttr · GJ05UU4Y · 1996-01-01 00:00:00 — har genom beslut berett samtliga övriga utskott tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för budgetåret m.m. jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I propositionen föreslås bl.a. att godkänner regeringens förslag till preliminär beräkning för samtliga utgiftsområden, inklusive dem utskottet har att behandla (propositionens yrkande 5 i berörd del). Utgiftstak för den offentliga sektorn m.m. I propositionen presenteras regeringens förslag till utgiftstak . I förutsättningarna för utgiftstaket ingår dels antaganden om den allmänna ekonomiska utvecklingen, dels en analys av vad tidigare beslut innebär. Propositionen redovisar också tidigare budgetpolitiska åtaganden. Analysen visar att målen för den offentliga sektorns sparande avseende inte nås med de åtgärder som beslutats. Det föreligger således ett behov av ytterligare budgetförstärkande åtgärder. Enligt tabellen på s. 63 i propositionen föreslås för utgiftsområde 5, och internationell samverkan, budgetförstärkningar (nettoeffekter) om för vardera . Inom utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, föreslås 1 200 miljoner och 600 miljoner . beslöt på regeringens förslag att införa ett tak för de offentliga utgifterna. Enligt riksdagsbeslutet skall taket vara nominellt, fler-årigt och omfatta hela den offentliga sektorn. Takets nominella karaktär innebär att beslut fattas om belopp i kronor vid ett visst tillfälle på basis av tillgänglig information. Att taket är nominellt innebär att inflationen inte särbehandlas i osäkerhetsavseende. Regeringen anser att utgiftstaket skall vara treårigt. Regeringen förelägger således nu ett förslag om utgiftstak avseende . Detta beslut rullas . Det innebär att beslutet avseende ligger fast, om inte särskilda omständigheter föranleder en ändring av tidigare beslut, som ett beslut avseende fattas. som utgiftstaket omfattar kan såväl den makroekonomiska utvecklingen som de ekonomiska konsekvenserna av redan fattade beslut bli annorlunda än vad som antagits, varför en viss budgetmarginal finns. Avsikten med en sådan marginal är dock inte att skapa utrymme för ofinansierade utgiftsökningar. En marginal på utgiftssidan skall inte innebära att respekten för saldorelaterade mål minskar, utan den tjänar i första hand till att ge flexibilitet och därmed minska risken för revideringar av utgiftstaket. Regeringen har mot bakgrund av vissa antaganden beräknat konsekvenserna av redan fattade beslut för den offentliga sektorn och för staten. Beträffande behållningarna på reservations- och ramanslagen gäller att dessa under innevarande och följande år påverkas av besparingar, vilket kan förväntas minska anslagsbehållningen. Vid beräkningen av utgiftstaket för staten har antagits att behållningen på dessa anslag minskar med . Utgiftstak fördelat på utgiftsområden m.m. har beslutat om en indelning av statsbudgetens utgifter i 27 utgiftsområden. De områden utrikesutskottet har att bereda är UO5, och internationell samverkan, samt UO7, Internationellt bistånd. Enligt regeringens preliminära fördelning är budgettaken för dessa områden följande (, löpande priser; schablonmässigt beräknat): 1996 1997 1998 1999 samverkan 3 454 2 724 2 759 2 834 bistånd 12 240 10 926 11 511 11 286 Vissa tekniska justeringar av ramarna kommer att göras års Utöver dessa justeringar avser regeringen att lägga fram förslag till som kan påverka fördelningen mellan ramarna för utgiftsområdena utan att detta påverkar taket för de totala statliga utgifterna. Vidare kommer regeringen att med budgetpropositionen avlämna en forskningspolitisk proposition. Utgiftsområde 5: och internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar i huvudsak förvaltningskostnader för och de 96 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, handelspolitik samt information om i utlandet. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till ca , varav anslaget till utrikesförvaltningen utgör ca . Effektivitetskravet på statlig konsumtion har för /96 inneburit bl.a. nedläggning av sju utlandsmyndigheter, indragning av ett stort antal tjänster vid kvarvarande myndigheter samt rationaliseringar vad gäller fastigheter och bostäder utomlands. beslut om besparingar fram innebär också minskade bidrag till nordiskt samarbete. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar på görs inom utgiftsområdet . Regeringen har också tagit hänsyn till att den del av anslaget för fredsfrämjande verksamhet som avser insatser med trupp utomlands förs över till utgiftsområde 6 Totalförsvar. I förhållande har anslaget först minskats med . Preliminärt har återstående medel fördelats med ca på utgiftsområde 5 och ca på utgiftsområde 6 (efter hänsyn tagen till genomförd besparing), men fördelningen skall övervägas ytterligare i det fortsatta budgetarbetet bl.a. mot bakgrund av utvecklingen i Bosnien. Regeringen gör bedömningen att de fredsfrämjande insatserna framgent kommer att få ett ökat civilt inslag. genomför nu en mycket genomgripande omorganisation för att anpassa departementet till de nya uppgifter som den tilltagande internationaliseringen medfört. Bland de områden som kommer att ägnas särskild uppmärksamhet är ett utvidgat och förstärkt EU-samarbete, stöd till FN:s och andra internationella organisationers arbete för internationell fred, säkerhet och mänskliga rättigheter samt ett utvidgat regionalt samarbete kring . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med samt länder i . beräknas de totala utgifterna till varav ca för utvecklingssamarbetet med och ca för samarbetet med . Den totala biståndsramen (inkl. avräkningar från andra utgiftsområden) för samarbetet med beräknas till . Ambitionen är att åter skall uppnå enprocentsmålet för biståndsramen när de statsfinansiella förutsättningarna föreligger. Saneringen av de offentliga finanserna har emellertid nödvändiggjort ett avsteg från enprocentsmålet. har tidigare beslutat att hålla biståndet på en nominellt oförändrad nivå. Regeringen har i sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att biståndsramen sänks till en nivå som motsvarar av BNI. Även efter denna åtgärd uppfyller det av FN antagna målet . Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd samt vissa administrationskostnader. avräkningarna med jämfört med innevarande budgetår. Avräkningens storlek skall beräknas på vid budgeteringstillfället tillgängligt prognosunderlag. Ytterligare kommer att avräknas för bl.a. administrationskostnader. Det överordnade målet för det svenska utvecklingssamarbetet med är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. De av fastlagda biståndspolitiska målen är att bidra till resurstillväxt, ekonomisk och politisk självständighet, ekonomisk och social utjämning, demokratisk samhällsutveckling samt en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön. Regeringen har i en proposition till föreslagit att jämställdhet mellan kvinnor och män skall vara ett sjätte mål för biståndet. Samarbetet med utgör en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. De övergripande målsättningarna för samarbetet med är att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratin, stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling samt stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Samarbetet sker främst i , , , och nordvästra . Insatser kan även göras i andra länder i övriga . har beslutat om ett samarbetsprogram omfattande budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Regeringen kommer att lämna förslag på omfattningen och inriktningen för samarbetet . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Den förändrade budgetprocessen med ramar och utgiftstak ställer ökade krav på uppföljning, både under löpande budgetår och efter budgetårets slut. Den sistnämnda kommer att presenteras i budgetpropositionen, men på grund av övergången från det brutna budgetåret till det kalenderårsbaserade sker redovisningen i föreliggande proposition. I avsnittet om uppföljning av /95 anför regeringen följande vad avser verksamhetsområde. Av principiellt intresse är RRV:s iakttagelser om entledigande av personal i samband med sammanslagningen av myndigheterna Sida, BITS, SAREC, och Styrelsen för u-landsutbildning. RRV är kritiskt till utformningen av de avgångsvederlag eller retroaktiva löner som utbetalats i samband med entledigande. Regeringen anser att frågan är av stor principiell vikt. Med anledning av RRV:s iakttagelser har en diskussion inletts mellan , och . Regeringen avser återkomma till i denna fråga. RRV har vidare granskat långsiktiga garantigivning och därvid haft synpunkter på bl.a. riskspridningen och på hur samhällsintresset beaktas. Dessa frågor är under beredning inom . Utskottets yttrande omfattar - helt eller delvis - följande med anledning av propositionen väckta motioner: Fi78 (m), Fi80 (v), Fi90 (fp), Fi79 (fp), Fi92 (s), Fi81 (mp), Fi93 (kds), Fi82 (kds) och Fi94 (c). Den del av Moderata samlingspartiets motion Fi78 (m) som berör utskottets beredningsområde täcks av yrkande 5 (delvis). Motionärerna anför inledningsvis att de utgiftsminskningar de föreslår för de kommande tre budgetåren leder till att det statliga utgiftstaket kan sänkas. Om de föreslagna taken för statens utgifter behöver överskridas får regeringen återkomma till med redovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt förslag till åtgärder för att uppfylla det ursprungligen fastställda taket för de statliga utgifterna. De av regeringen föreslagna s.k. budgetmarginalerna avvisas således. I motionen föreslås följande utgiftstak för de områden utrikesutskottet har att bereda (; löpande priser; uppräknade och respektive 1999): samverkan 2 776 2 812 2 889 UO7 Internationellt bistånd 10 130 10 053 9 127 Förslaget beträffande utgiftsområde 5, och internationell samverkan, kommenteras på följande sätt. Internationaliseringen ställer ökade kvalitativa och andra krav på utrikesförvaltningen. Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU och särskilt dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik liksom arbetet på en gemensam europeisk säkerhetsordning fordrar en gedigen kompetens samt svensk närvaro i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro inte bara i utomeuropeiska industriländer utan särskilt i det dynamiska och . Utvecklingen av starka handels- och mänskliga relationer ställer högre krav på utrikesförvaltningen. bör återfå ansvaret för biståndspolitiken. En särskild enhet med inriktning på fattigdomsutrotning, mänskliga rättigheter och demokratiutveckling bör inrättas i . Sida bör avvecklas till förmån för en mer decentraliserad hantering av utvecklingsbiståndet under strategiska ledning. Utvecklingsbistånd via ideella organisationer skall hanteras genom en särskild beredning inom departementet. Vad avser utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, anför motionärerna följande. Utgiftsområdet bör omfatta insatser och stöd för att främja mänskliga rättigheter och demokrati, fattigdomsutrotning i , omvandling i , humanitär hjälp vid katastrofer, kriser och krig samt förebyggande, fredsbevarande och fredsskapande verksamheter som genomförs med militär trupp utomlands. Stödet till främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati sker främst genom suveränitetsstödet till , och samt stödet för uppbyggnad av rättsstaten och det civila samhällets institutioner såväl i som i . Därutöver görs betydande insatser via EU. Offentligt bistånd skall främst inriktas på att främja rättsstaten, grundläggande utbildning samt grundläggande hälsovård för alla. I övrigt skall hindren för människors strävan bort från fattigdomen undanröjas. Att säkerställa en långsiktig hushållning med naturresurser är också en viktig uppgift. Det långsiktiga utvecklingsbiståndet skall vara knutet till en snabb avveckling av fattigdomen. Bistånd får inte utgå till statsmakten i de länder där denna förhindrar utveckling och gör sitt folk fattigare. Bistånd skall - med undantag av fall av återuppbyggnad - inte utgå till statsmakten i länder med högt biståndsberoende (av BNP eller mer). Bistånd skall ej heller gå till den statsmakt som grovt bryter mot mänskliga rättigheter och förtrycker sitt folk. I sådana fall kan bistånd direkt till det civila samhället via missionen eller andra ideella organisationer vara särskilt befogat. De nya demokratierna i skall stödjas i arbetet på en snabb omvandling till demokrati och marknadsekonomi. Insatser för rättsstatens uppbyggnad och marknadsekonomins institutioner liksom stöd för kärnkraftssäkerhet och bekämpning av miljöföroreningar har hög prioritet. Biståndet till bör gradvis minska i takt med ländernas utveckling för att avvecklas. måste ha en ordentlig beredskap för snabba insatser i samband med katastrofer så att svenska insatser kompletterar det som görs från annat håll. Militära insatser inom FN:s ram eller i Nato:s genomförandestyrka (IFOR) i är bidrag till internationell frihet och säkerhet. Uppdragen måste slutföras på ett tillfredsställande sätt, även om det tar . Beredskap bör finnas för ytterligare insatser om läget så påfordrar. En av de fem huvudpunkterna i motion Fi80 (v) rör biståndet (yrkande 6 i berörd del). Motionärernas synsätt framställs mot bakgrund av att de avvisar förslaget till utgiftstak, vilket anses förhindra en sysselsättningsbefrämjande politik. Propositionens förslag kritiseras dels eftersom de utgiftsnivåer som presenteras är synnerligen preliminära, dels eftersom det inte finns någon möjlighet att bedöma hur de räknats fram. Motionärerna anser därför att det inte är meningsfullt att försöka räkna fram några alternativa utgiftsnivåer. Regeringens förslag avvisas och motionärerna begränsar sig till att diskutera de konkreta förslag som presenteras i propositionen. Inledningsvis i motionen konstateras att regeringen aviserar ytterligare en stor besparing på biståndet efter beslutet då en frysning av biståndsnivån gjordes. Mot bakgrund av den långa traditionen i av internationellt solidaritetsarbete avvisas denna ytterligare besparing. Att sänka biståndet till av BNI innebär en så kraftig nedskärning i biståndet och en så avgörande förändring i biståndspolitiken att alla vidare proklamationer om enprocentsmål inte längre framstår som trovärdiga. Den fortsatta nedbantningen av biståndet skadar internationella anseende. måste, anser motionärerna, som ett relativt sett rikt land kunna avstå resurser till internationellt bistånd. Konstruktionen att knyta biståndet till BNI har bidragit till att biståndet i praktiken sjunkit av sämre ekonomisk utveckling. Bistånd är en fråga om moral och solidaritet, men det ligger också i ekonomiska intresse att tredje världens länder utvecklas och stabiliseras. En starkare utveckling av ekonomierna i tredje världen skapar möjligheter för svenska företag, för handel och för export. EU-medlemskapet är negativt ur handelspolitisk synpunkt och medför ökade handelshinder genom att den slår mot tredje världens länder. föreslår en friare handelspolitik och ett generösare stöd till utvecklingsländerna. I motion Fi90 (fp) uppmanar motionärerna att ge regeringen till känna att en plan bör upprättas om att återställa löfte om det utlovade enprocentsmålet för biståndet, yrkande 1. Motionärerna anför att vi måste inse att vi kommit till en vändpunkt och att global överlevnad, demokrati och fred inte kan vinnas genom en hårdare attityd mot dem som är mest utsatta i världen. Solidariteten måste enligt motionärerna än en gång visa sig gränslös. Regeringen bör vidare prioritera ideellt biståndsarbete, yrkande 2. De insatser av ideell karaktär som utförs av Röda korset, och svenska missionssällskap har varit banbrytande både vad gäller effektiviseringar och opinionsbildande insatser i vårt land. Detta arbete bör stärkas och uppmuntras. En huvudpunkt i motion Fi79 (fp) är att sänkningen av u-landsbiståndet avvisas. Motionärerna befarar att enprocentsmålet definitivt övergivits av regeringen, och de accepterar ej att de allra fattigaste än en gång skall betala för den oförmåga att få ekonomi i balans. Det viktigaste är dock att biståndsdebatten inte blir en exercis i procentsatser. U-hjälpen syftar ytterst till att angripa mänskligt lidande. Massfattigdomen måste utrotas och demokratins idéer spridas. Solidariteten är ett tillräckligt starkt mål för ett omfattande bistånd, men motionärerna pekar också på att en positiv demokratisk och ekonomisk utveckling i i hög grad ligger i eget intresse. Motionärerna anser att det råder stor förvirring om innebörden av regeringens förslag till sänkning av biståndet med . De anser att detta inte förefaller stämma med andra uppgifter i propositionen, t.ex. att biståndet uppgår till av BNI. Enligt motionen bör regeringen i en skrivelse till redovisa hur löftet att avstå en procent till skall fullföljas. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 9). I motion indelas förslagen till utgiftsförändringar i tre grupper. Biståndet behandlas under rubriken rättvis fördelningspolitik och föreslås jämfört med regeringens förslag ökas med 1,2 miljarder , 1,5 miljarder och 1,8 miljarder (yrkande 4 delvis). I motion Fi92 (s), begärs att anslagen i proposition 1995/96:150 ändras på följande sätt. begärs i yrkande 1 en ändring så att utgiftsområde UO6 (totalförsvaret) minskas med och utgiftsområdet UO7 (internationellt bistånd) ökas med . Yrkande 2 avser då utgiftsområde UO22 (kommuni-kationer) föreslås minskas med och utgiftsområde UO7 (internationellt bistånd) ökas med . Yrkande 3 hänför sig då motionären föreslår att utgiftsområde UO6 (försvar) minskas med och utgiftsområde UO7 (internationellt bistånd) ökas med . I yrkande 4 hemställs att skall ge regeringen till känna behovet av en plan för att återupprätta det internationella biståndet till av BNI. Motionären hävdar att regeringen har en lång, viktig och obruten tradition att värna solidariteten med världens fattiga. Biståndsmålet av BNI och utformningen av biståndet har därvid varit en viktig symbolhandling och har på många sätt varit en förebild för världens länder. Jämfört med regeringen föreslår i motion Fi81 (mp) yrkande 4 (delvis) ingen förändring i taket för utgiftsområde 5, och internationell samverkan. För utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, föreslås höjningar jämfört med regeringens förslag (; löpande priser) med 1 430 , 1400 . Den av regeringen föreslagna besparingen på inom utgiftsområde 5 som regeringen föreslå får, enligt motionärerna, inte drabba representation i utlandet eller bidraget till FN. I motiveringen till sitt förslag till höjt utgiftstak inom utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, anför att av BNI till bistånd är en liten summa om man sätter den i relation till den solidaritet och det stöd som den rikare delen av världen är skyldig den fattigare delen. Industriländerna har utnyttjat länderna i tredje världen, länder som ofta har stora naturtillgångar såsom skog och mineraler. Hjälp till självhjälp och utvecklingssamarbete landkategorierna emellan är nödvändigt för att snabbt ändra utsatta människors situation (yrkande 30). Enligt motionärerna avtecknas en ny, säkerhetspolitisk hotbild för . Klyftan mellan fattiga och rika ökar som natur och miljö förstörs och naturresurserna krymper. Biståndet kommer här in som ett nytt säkerhetspolitiskt instrument med stor betydelse för global stabilitet och internationella fredssträvanden. Detta är ett starkt skäl till att inte skära ytterligare i biståndet. Mot denna bakgrund motsätter sig motionärerna propositionens förslag till neddragning av biståndet (yrkande 29) och föreslår i stället att biståndet stegvis höjs. bör fastslå att ambitionen är att anslå av BNI i bistånd. Det framhålls också i motionen att handels- och näringsstrukturer bör påverkas i syfte att minska råvaruberoendet och stärka självtilliten i (yrkande 31). Hållbar utveckling måste vara det övergripande målet i internationellt utvecklings- och handelssamarbete. Viktigt är också att föra en ekonomisk politik som stärker kronans ställning gentemot dollarn eftersom valuta vanligen är knuten till dollarn. I motionen tas också östbiståndet upp. Behovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet för miljön i och kring är stort, liksom till kärnsäkerhet och nedläggning av kärnkraftverk. På energiområdet behövs starthjälp till alternativ energiproduktion. Likaså behövs förbättringar av mottagningsanordningar för fartygsavfall samt skydd av natur och den biologiska mångfalden. Enligt motionärernas förslag bör därför beräknas att sammantaget avsätts till en miljöfond för . I motion Fi93 (kds), yrkande 1, hemställer motionärerna att regeringen fastställer en plan för återgång till enprocentsmålet eller tidigare, beroende på den ekonomiska utvecklingen. Motionärerna hävdar att enprocentsmålet trots behoven och nöden i världen nu förpassats till historieböckerna. De anför vidare att biståndet bygger på en bred förankring i det svenska samhället, ett stöd som har sitt ursprung i solidariteten med fattiga människor. Ett annat skäl till bistånd är att i och med sin ratifikation av har förbundit sig att verka för barnens rätt till en dräglig tillvaro oavsett hemort. I yrkande 2 hemställs, liksom i partimotion, att ger regeringen till känna motionärernas förslag till biståndsram . Jämfört med regeringens förslag innebär detta höjningar med , och . (Inga förändringar föreslås beträffande utgiftsområde 5, och internationell samverkan.) Med det framförda förslaget redovisas en ram motsvarande av BNI för periodens sista år (1999). avvisar i motion Fi82 (kds) regeringens stora nedskärningar för världens fattigaste och föreslår (yrkande 7, delvis) anslag som leder tillbaka mot enprocentsmålet. Jämfört med regeringens förslag innebär detta höjningar med , och . (Inga förändringar föreslås beträffande utgiftsområde 5, och internationell samverkan.) Motionärerna erinrar om att beslöt om det s.k. enprocentsmålet. Kopplingen till BNI innebar en medveten, automatisk koppling till ekonomiska bärkraft. Biståndet har efter hand minskats till först , sedan , och föreslås . finner detta orättfärdigt och oacceptabelt. Alla människor har ett unikt och lika värde. Detta är drivkraften för den solidaritet och det ansvar vi måste visa omvärlden. Förutom solidaritetstanken anförs säkerhetspolitiska skäl för ett kraftfullt och effektivt bistånd. Ju mer vi kan främja demokratisk, social och ekonomisk utveckling desto mindre blir risken för väpnade konflikter. Även befolkningsfrågan är av avgörande betydelse för framtiden när det gäller möjligheten att uppnå balans mellan resurser och folkmängd. Bistånd har dessutom en icke oväsentlig betydelse för det svenska näringslivet och därmed för den svenska ekonomin. I motionen kritiseras regeringens beräkningsmetoder och motionärerna säger sig välja att föreslå en plan för en återgång till enprocentsmålet, vilket kan ske eller om ekonomin så tillåter. Med det framförda förslaget redovisas en ram motsvarande av BNI för periodens sista år (1999). föreslår att östbiståndets volym blir ograverad, . I motion Fi94 (c), hemställer motionären att den av regeringen föreslagna nedskärningen av det svenska internationella biståndet avslås av , yrkande 1. Sänkningen är allvarlig hävdas det, både med hänsyn till konse- kvenserna för de svenska biståndsinsatserna och med hänsyn till vår trovärdighet när vi vill försöka få andra länder att ta ett större ansvar för de globala utvecklingsproblemen. I yrkande 2 begärs att regeringen ges i uppdrag att upprätta en plan för att åter uppfylla enprocentsmålet.