yttr · GJ05UU7Y · 1996-01-01 00:00:00 — har genom beslut berett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. väljer att i det följande yttra sig över de delar av propositionen som rör ett program för utökat Östersjösamarbete samt internationell handel jämte de motioner som avser dessa delar av propositionen. I propositionen läggs bl.a. förslag om tre program omfattande vardera , för att ta ur den nuvarande sysselsättningskrisen. Härvid föreslås bl.a. att en fond inrättas för att stärka samarbetet och utvecklingen inom . Vidare förutskickas förslag om ändrade regler för export- och investeringsgarantier samt svenska insatser för miljöinvesteringar i det nordiska närområdet. Ett program för utökat Östersjösamarbete Av speciell betydelse för är den nya, stora marknad som växer fram i vårt närområde kring . Den får effekt på tillväxtpotentialen och sysselsättningen, både i och i området i övrigt, . Det ligger, enligt propositionen, i intresse, såväl säkerhetspolitiskt som ekonomiskt, att utvecklingen runt fortskrider och påskyndas. En ökad handel har central betydelse både för den ekonomiska utvecklingen och för att föra folken närmare varandra. Genom gemensamma projekt mellan näringsliv, offentliga institutioner och berörda stater, såväl i de nya demokratierna som i , kan utvecklingen stimuleras. Därigenom kan både demokratiseringsprocessen i hela sin vidd - socialt, ekonomiskt och utvecklingsmässigt - påskyndas och marknaden för svenska varor och tjänster öka. Dessutom medför en positiv utveckling i regionen att andra politiska mål som ekologisk uthållighet, kunskapsutbyte, kulturell förståelse och öppenhet kan främjas. spelar en framträdande roll i Östersjösamarbetet. Vår handel liksom näringslivets investeringar ökar kraftigt. står för de största utlandsinvesteringarna i . En snabb ökning av investeringarna sker också i och . är inom ramen för utvecklingssamarbetet det största givarlandet till var och en av de baltiska staterna. har utvecklingssamarbetet med nordvästra ökat särskilt starkt. Det bor 50 miljoner människor kring . Om området kan utvecklas till en naturlig bro mellan de tidigare kommunistiska länderna och EU, kan en marknadsplats för över en halv miljard människor skapas i vårt närområde. Ett nära samarbete mellan stater, näringsliv och utbildningsinstitutioner är, enligt regeringen, avgörande för om denna utveckling skall lyckas. Vid regeringschefsmötet i fick statsminister i uppdrag att tills vidare koordinera Östersjösamarbetet. Ett speciellt råd har inrättats i Statsrådsberedningen - Statsministerns Östersjöråd. Rådet skall utgöra det centrala forumet för samordning och utveckling av den svenska Östersjöpolitiken. Det skall initiera debatt och skapa medvetenhet kring behovet av ett närmare samarbete i vår region. Detta råd skall också fungera som referensgrupp i statsministerns uppdrag att koordinera Östersjösamarbetet. Rådets arbete kommer att koncentreras till fem områden av betydelse för svensk exportindustri: livsmedel, energisystem, ömsesidigt kunskapsutbyte, stärkt infrastruktur samt samarbete för att skydda miljön runt . Inom vart och ett av dessa fem områden kommer regeringen att presentera konkreta projekt utöver dem som redan pågår. Statsministerns Östersjöråd kommer även att fungera som ett instrument för ledning, avrapportering och övergripande samordning av övriga aktiviteter relaterade till Östersjöarbetet i det svenska . I syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning bör, enligt propositionen, anvisas för att finansiera åtgärder och projekt inom bl.a. de redovisade fem områdena, samt för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stater och näringsliv i regionen. Medlen bör tillföras en fond som fördelas efter förslag av Statsministerns Östersjöråd. För att kunna inrätta fonden föreslår regeringen att ett reservationsanslag under första huvudtiteln tillförs på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96. Ytterligare medel tillförs för småföretagsutveckling m.m. eftersträvar ökad liberalisering i världshandeln och kommer att verka för att EU intar en aktiv och pådrivande roll i multilaterala handelsförhandlingar om fortsatt liberalisering i WTO, bl.a. i form av tullavveckling. Regionala frihandelsavtal bör därtill kunna komplettera EU:s multilaterala ansträngningar, så länge detta sker i enlig-het med . I samband med förhandlingarna om ett multi-lateralt investeringsavtal, i första hand i och senare i en eventuell WTO-förhandling, bör göra ett åtagande om öppnast möjliga in-ve-steringsregim. Det är angeläget att åtgärder som främjar multilateralt arbete för att förbättra miljön stöds inom handelsreglementet. Regeringen verkar för ökad öppenhet i EU:s gemensamma handels- och jordbrukspolitik, samt för en restriktivare användning av EU:s egna skyddsinstrument. De central- och östeuropeiska ländernas integration i västliga ekono-miska samarbetsstrukturer har skapat stabilitet och öp-pen-het för handel och investeringar. Den ekonomiska utvecklingen i flertalet av länderna i regionen har varit po-si-tiv och utsikterna för hög och stabil tillväxt är goda. I ett medellångt och långt perspektiv representerar en betydande poten-tial för svensk handel, något som har betydelse för sysselsättningen och utvecklingen i hela regionen. Mot denna bakgrund skall regeringen ytterligare analysera hur handel och investeringar i området utvecklas och hur man skall bygga upp kontaktytor. Där-igenom skapas ett underlag för att stärka koordinationen och för framtida beslut. () administrerar en särskild garantiram på för export till och investeringar i främst och . EKN har föreslagit vissa modifieringar vad gäller vill-koren för denna garantigivning. Detta görs på basis av förändringar i länderna i fråga liksom mot bakgrunden av de erfarenheter man vunnit. Regeringen har för avsikt att besluta om vissa ändringar av nuvarande regler. De internationella finansinstitutionerna gör betydande insatser på miljöområdet. Genom vårt medlemskap i blev delägare i Europeiska investeringsbanken, EIB. Av bankens totala utlåning gick till olika miljöförbättrande åtgärder. I har EIB sedan medlemskapet undertecknats lån till miljöprojekt om . För Nordiska investeringsbanken, NIB, spelar miljöprojekten också en viktig roll. Av NIB:s nordiska lån avsåg nästan en tredjedel, eller ca , projekt med anknytning till miljöinvesteringar. Som ett led i de gemensamma nordiska ansträngningarna på miljöområdet finns dessutom ett förslag om att inrätta en miljölånefacilitet i NIB. Förslaget innebär en låneram om ca som skulle utnyttjas för miljöinvesteringar av nordiskt intresse i närområdet. Förutom gynnsamma miljöeffekter skulle förslaget ge svenska företag ökade möjligheter att delta i denna typ av projekt. Kostnaden för medverkan utgörs av erforderliga avsättningar för det svens-ka garantiåtagandet under lånefaciliteten. Dessa avsättningar skall finansieras inom ramen för östsamarbetet. Regeringen driver aktivt i den nordiska kretsen att detta förslag skall realiseras. Utskottets yttrande omfattar, utöver propositionen, följande motionsyrkanden: Fi123 (fp) yrkande 12, Fi116 (v) yrkande 15, Fi119 (m) yrkande 3 samt Fi117 (mp) yrkande 24. Den del av kommittémotion Fi123 (fp) som berör utskottets beredningsområde täcks av yrkande 12. Motionärerna anför inledningsvis att det först måste klarläggas hur den föreslagna fonden skall användas för att man skall kunna få en uppfattning om huruvida det är ur sysselsättningssynpunkt väl använda pengar. Detta har ännu ej skett vad gäller programmet för . 200 miljoner räcker inte till särskilt många projekt. Motionärerna menar därför att det finns anledning att prioritera bland de valda målområdena. Inriktningen bör, säger de, vara stöd till vattenrening, kärnsäkerhet i samt rökgasrening och energieffektivisering. framhåller i sin partimotion, Fi116 (v) yrkande 15, att man ser positivt på regeringens förslag om ett program för utökat Östersjösamarbete. Den föreslagna höjningen på skall ses mot bakgrund av att kostnaderna för en restaurering av beräknas till . Även har en stor skuld i tillstånd, eftersom vi är det land som har längst Östersjökust och vi dessutom stått för en stor del av utsläppen. Regeringens förslag att inrätta ett Östersjöråd i Statsrådsberedningen är, enligt motionärerna, ett steg i rätt riktning. Det bör dock klargöras vad detta råd skall göra - inte minst i förhållande till . I den senaste statsbudgeten samlades samordningsansvaret för östbiståndet till . Den ordningen bör inte ändras utan att en utvärdering företas. Motionärerna framhåller att de tror att fackdepartementen sköter anslagsfördelningen mer effektivt. Motionärerna framhåller vidare att miljö inte kan ses skild från verksamheter och miljöåtgärder som vidtas på och i . Om en omfattande exploatering av naturresurser utvecklas i Murmansk-, Arkangelsk- och Karelenområdet kan transporter genom till det övriga komma att öka. Det är också troligt att ett ökat ekonomiskt utbyte inom skulle minska behovet av andra regionalpolitiska insatser i samtliga i regionen ingående länder. Mot denna bakgrund föreslås i motionen att, utöver den fond regeringen föreslår, en fond skapas för . Denna skulle uppgå till att användas . I den moderata kommittémotionen Fi119 (m) yrkande 3 avstyrks förslaget om ett program för samarbete och utveckling i . I sin motivtext ifrågasätter motionärerna den konstruktion av fonden och det tillvägagångssätt för medlens utnyttjande som föreslås i propositionen. Moderata samlingspartiet ger hög prioritet till stödet till de nya demokratierna kring , men de menar att det måste vara en del av en långsiktig strategi för att främja deras självständighet, skapandet av en rättsstat, marknadsekonomins utveckling samt förbättring av miljön. Nivån på det framtida samlade svenska stödet till närområdet samt inriktningen och fördelningen av detta bör bestämmas i budgetarbetet . Därigenom kan, enligt motionärerna, den totala effekten av resursinsatsen avvägas på bästa sätt. Motionärerna påpekar att de redan i sin budgetmotion föreslog ett budgetalternativ som, vad avser närområdesstödet, låg ca över regeringens. Det anförs i motionen att det primära målet med den svenska insatsen bör vara att säkra demokratin och övergången till marknadsekonomi i de f.d. planekonomierna i . En stabil och positiv utveckling i regionen är av mycket stor betydelse såväl för säkerhetspolitiska situation som för de ekonomiska utvecklingsförutsättningarna i . Det svenska stödet bör därför primärt koncentreras på uppbyggnad och konsolidering av marknadsekonomins och demokratins infrastruktur. föreslår (partimotion Fi117 (mp) yrkande 24) att beslutar att programmet för samarbete och utveckling inom skall genomföras i stället för på fem och ges en tydlig miljöinriktning. I motionen anförs att behovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet för miljön i och kring är stort, liksom till kärnsäkerhet och nedläggning av kärnkraftverk. Motionärerna erinrar om att de i sin motion med anledning av regeringens vårproposition föreslog att skulle anslås till en miljöfond för . De noterar att det förslag regeringen nu lagt har stora likheter med vad de själva då föreslog. Olikheterna ligger i att förslag mer entydigt var inriktat på miljöåtgärder, att det var fördelat i stället för på fem och att det inte var begränsat till staterna kring . Samarbetet med intar enligt utskottets uppfattning en central plats i svensk utrikespolitik. Det är ett grundläggande svenskt intresse att utvecklingen också i dessa europeiska stater leder till en fördjupad demokratisk kultur, ekonomiska och sociala framsteg, förbättrad miljö med bl.a. effektivare energisystem samt en ökad öppenhet mot omvärlden. De central- och östeuropeiska staternas integration i - där också ett framtida medlemskap i i de flesta fall utgör en konkret målsättning - kan enligt utskottets uppfattning bidra till ökad politisk och ekonomisk stabilitet på hela den europeiska kontinenten. Den samhällsomvandling som påbörjades i de central- och östeuropeiska staterna berörde i hög grad norra , inte minst . geografiska läge och politiska tradition av att arbeta för internationell avspänning och samverkan gjorde det naturligt att lämna stöd till omvandlingsprocessen. Det låg och ligger fortfarande i intresse att främja säkerhet, demokrati samt en socialt och miljömässigt hållbar utveckling på marknadsekonomisk grund i . Det svenska östsamarbetet avser hela det central- och östeuropeiska området; den bilaterala delen avser dock främst vårt närområde, med en koncentration till . Det i propositionen framlagda förslaget till en fond för Östersjösamarbete ingår som en del i ett åtgärdspaket för att öka sysselsättningen. Detta innebär att fonden i vissa avseenden måste anses inta en särställning vad avser samarbete med övriga stater i . Genom att inrätta fonden tillförs östsamarbetet ytterligare resurser, som önskvärda, sysselsättningsfrämjande effekter uppnås. Mot bakgrund härav anser utskottet från sina utgångspunkter att propositionens förslag i denna del bör tillstyrkas. I konsekvens härmed bör motion Fi119 (m) yrkande 3 avstyrkas. Eftersom kostnaderna för regeringens förslag avses belasta huvudtitel för vilken utskottet ej har beredningsansvar avstår utskottet från att framföra synpunkter på propositionens yrkande vad avser äskandedelen. Utskottet väljer i det följande att begränsa sina synpunkter till hur den föreslagna fonden förhåller sig till det existerande och det framtida östsamarbetet. Sålunda menar utskottet att det ankommer på annat utskott att ta ställning till de synpunkter på fondens sysselsättningsskapande effekter som framförs i motion Fi123 (fp) yrkande 12 (delvis). Enligt regeringens förslag avses fonden finansiera visst Östersjösamarbete av . Detta innebär att dess verksamhet kommer att löpa parallellt med det av tidigare beslutade samarbetsprogrammet för fram . Regeringen har utlovat (prop.1995/96:150) att den kommer att lämna förslag angående omfattningen och inriktningen av östsamarbetet . Utskottet uttalade sig med anledning av nämnda proposition (yttrande 1995/96:UU4y) för ett fortsatt program för östsamarbetet även efter 1998. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Mot bakgrund av att nämnda parallellitet således kan förväntas bestå under vilken fonden kommer att vara verksam är det enligt utskottets mening angeläget att fondens verksamhet och det normala östsamarbetet genomförs på så sätt att insatserna kom-pletterar och förstärker varandra. För att uppnå detta syfte är det, enligt utskottets uppfattning, nödvändigt att använda existerande kanaler, vilka på det bilaterala området, som är utrikesutskottets ansvarsområde, är (säkerhetsfrämjande insatser), (kultur- och vetenskapligt samarbete) och Sida (övrigt bilateralt samarbete), för att i förekommande fall inom respektive ansvarsområde genomföra projekt med medel från Östersjöfonden. Härigenom kan en rad samordningsproblem på svensk sida undvikas. vinns ökad tydlighet gentemot samarbetsländerna, internationella finansieringsinstitutioner m.fl. För att uppnå de avsedda syftena med den föreslagna fonden torde den av regeringen föreslagna tiden, , vara lämplig. Utskottet delar således inte den uppfattning som framförs i motion Fi117 (mp) yrkande 24 (delvis), nämligen att fondens verksamhet bör begränsas till . I motion Fi116 (v) yrkande 15 (delvis) krävs bl.a. att samordningsansvaret mellan Statsministerns Östersjöråd och i här aktuella frågor klargörs. Utskottet delar motionärernas uppfattning i detta avseende men utgår från att den föreslagna ordningen kommer att genomföras så att en fortsatt effektivitet och en god samordning kommer att prägla beredningen av politiken rörande Östersjösamarbetet och östbiståndet i övrigt. Enligt utskottets uppfattning ankommer det dock inte på att ha synpunkter på själva organisationen av arbetet i . Nämnda motion bör därför avstyrkas. Frågor om hur insatser med medel från den föreslagna fonden bör inriktas väcks i motionerna Fi123 (fp) yrkande 12 och Fi117 (mp) yrkande 24 (båda delvis). I bägge motionerna förespråkas olika typer av miljöinsatser. Utskottet finner därför anledning att erinra om att regeringen framhåller att miljöpolitiken har en övergripande roll i strategin för hög tillväxt och ökad sysselsättning samt att miljö är ett av de områden som i propositionen utpekas som särskilt lämpliga för insatser med medel från fonden. Regeringen förutskickar dessutom ytterligare miljöinsatser med annan, tänkt finansiering, bl.a. genom att en särskild miljöfacilitet inrättas i Nordiska investeringsbanken (NIB). Enligt utskottets mening bör nämnda motioner mot bakgrund härav avstyrkas. I motion Fi116 (v) yrkande 15 (delvis) föreslås att en särskild Barentsfond om inrättas. Utan att ta ställning till de sysselsättningsskapande och regionalpolitiska effekterna härav vill utskottet för sin del anföra att det inhämtat att något hinder inte synes föreligga för att insatser finansierade med medel från Östersjöfonden även kan utsträckas till . Något behov av en särskild Barentsfond föreligger således ej. Utskottet finner regeringens förslag om att Östersjöfonden skall uppgå till väl avvägt och är därför ej berett att tillstyrka att ytterligare medel anslås för det här aktuella samarbetet. Med det anförda anser utskottet att motion Fi116 (v) yrkande 15 (delvis) bör avstyrkas. Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m.