yttr · GJ05JUU3Y · 1996-01-01 00:00:00 — har också uppmanat bl.a. kommissionen att studera i vilken utsträckning en eventuell harmonisering av lagstiftningen i de olika medlemsstaterna skulle kunna bidra till en minskning av användning och illegal handel med droger. Som framgått ovan har vidare ansett att bl.a. aktioner mot narkotikamissbruk gradvis bör föras in under de traditionella EG-områdenas domän. Kommissionen har i sitt arbetsprogram angett att kommissionen skall lägga fram en plan för narkotikabekämpning och förebyggande av våld i stadsmiljöer. Det italienska ordförandeskapet har, när det gäller första pelaren, prioriterat att få fram ett slutgiltigt antagande i rådet och av ett förslag till beslut om åtgärdsprogram inom gemenskapen för förebyggande av narkotikaberoende. När det gäller tredje pelaren har ordförandeskapet prioriterat bl.a. kampen mot narkotika och organiserad brottslighet. Vidare skall kampen mot narkotikasmuggling intensifieras genom att en åtgärdsplan tas fram. I samband med att behandlade propositionen om medlemskap i (prop. 1994/95:19, JuU1y) konstaterade utskottet att det i lagts fast en narkotikapolitik där narkotikahotet mötts med offensiva insatser från kommuner, myndigheter och organisationer och att det enligt utskottets mening inte fanns skäl att ändra grunderna för denna politik vid ett medlemskap. Tvärtom borde , i enlighet med vad som framfördes i propositionen, vidmakthålla sin restriktiva narkotikapolitik. Utskottet utgick från att inom EU skulle fortsätta på den inslagna vägen och bl.a. förespråka ett utnyttjande av de kriminalpolitiska medel som står till buds i kampen mot narkotika. Utskottet ansåg det självklart att tog avstånd från och kraftfullt skulle motarbeta de legaliseringstankar m.m. avseende narkotika som finns i . framförde i sitt yttrande (1994/95:SoU1y) liknande tankegångar. och var av samma uppfattning (1994/95:UU5, rskr. Utskottet intar alltjämt denna ståndpunkt. Utskottet anser vidare från sina utgångspunkter att inriktningen av den svenska narkotikapolitiken även fortsättningsvis skall vara en nationell angelägenhet i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Utskottet utgår från att vid regeringskonferensen också verkar i den riktningen utan något uttalande från sida. Utskottet vill dock understryka att alltjämt bör fortsätta ansträngningarna när det gäller att utveckla det internationella samarbetet mot den illegala narkotikahandeln. hör till de länder som har längst erfarenhet av en samordnad narkotikastrategi, som spänner över flera politikområden. erfarenheter efterfrågas också i allt större utsträckning av organisationer och enskilda länder. För att även fortsättningsvis kunna upprätthålla auktoritet på narkotikaområdet är det av största vikt att genom en konsekvent genomförd narkotikapolitik bestående av målinriktade insatser, väl utvecklade förebyggande vårdinsatser och fortlöpande kontrollåtgärder kan motverka nyrekryteringen till narkotikamissbruk. Med vad som ovan anförts får yrkande 49 i motion U22 anses tillgodosett. Den fria rörligheten för personer enligt artikel 7a i är en av EU:s grundläggande friheter vid sidan av fri rörlighet för varor, tjänster och kapital. Dessa friheter utgör tillsammans grundpelarna för den inre marknaden. Den fria rörligheten för personer över de inre gränserna förutsätter, som redovisats, i princip att kontrollerna där försvinner. En viss möjlighet finns dock enligt att behålla restriktioner i fråga om rörlighet över inre gränser med hänsyn bl.a. till skyddet för liv och hälsa. har uttalat att slopandet av de inre gränserna inte får ske på bekostnad av människors säkerhet, utan att säkerheten tvärtom kommer att kunna värnas på ett effektivare sätt genom ett systematiskt samarbete mellan medlemsländerna. Man har därför förutsatt att kompensatoriska åtgärder av olika slag behövs för att upprätthålla säkerheten inom unionen när det inte längre förekommer några personkontroller vid de inre gränserna. Kompensatoriska åtgärder faller i huvudsak utanför EG-rätten och regleras genom särskilda konventioner eller andra former av mellanstatligt samarbete inom tredje pelaren. Utgångspunkterna för arbetet med dessa kompensatoriska åtgärder är att ett avskaffande av EU:s inre gränser inte skall föra med sig negativa effekter såsom ökad terrorism, illegal invandring, narkotikasmuggling och annan gränsöverskridande brottslighet. Exempel på kompensatoriska åtgärder är att gemensamt stärka de yttre gränskontrollerna och att samarbeta i frågor om brottsbekämpning. En konvention om kontroll av den gemensamma yttre gränsen har länge varit under diskussion och är nu färdig men ej undertecknad. Vidare diskuteras en konvention om ett europeiskt informationssystem, EIS. har arbetet slutförts vad gäller tre viktiga konventioner, nämligen en konvention om polissamarbete (Europol), en konvention om tullsamarbete och en konvention om skydd av EU:s finansiella intressen. Konventionerna har undertecknats av samtliga medlemsstater och beräknas träda i kraft . Utskottet återkommer nedan till de två sistnämnda konventionerna. Den inre marknaden är i stort sett förverkligad utom när det gäller fri rörlighet för personer, och personkontroll förekommer alltjämt vid de inre gränserna. Orsaken är att de kompensatoriska åtgärderna som skall ersätta personkontrollerna ännu inte har genomförts. Några länder inom EU har gått före och avskaffat de inre gränskontrollerna vid de gemensamma gränserna genom det s.k. . Detta samarbete grundar sig på en överenskommelse . I , som i praktiken började , deltar fullt ut endast , , , , , och . och har anslutit sig, men kommer i praktiken att delta först i ett senare skede. , som är observatör , har undertecknat ett avtal om fullt medlemskap i och ansökte om observatörskap. avser gränskontroller av personer och inte av varor. Det är således passpolisens och immigrationsmyndigheternas verksamhet i de deltagande länderna som berörs. Gränskontroller av varor mellan regleras av de EU-bestämmelser som ligger till grund för tullunionen resp. den inre marknaden. I den nu aktuella skrivelsen anför regeringen att kan komma att ansluta sig till . En förutsättning för detta är, anförs det, att insatserna för bekämpning av narkotika kan bli tillräckligt effektiva. Förhandlingar i denna fråga pågår. Regeringens långsiktiga strävan är emellertid att den fria rörligheten för personer skall förverkligas mellan alla EU:s medlemsländer. I motionerna U22 (v), U29 (mp) och U30 (s) begärs att den inre gränskontrollen skall behållas. Gränskontroll utgör, anförs det bl.a., en effektiv metod för att bekämpa narkotikahandel och annan brottslighet. Nuvarande svenska gränskontroll m.m. Den nuvarande gränskontrollen för personer regleras genom bestämmelser i utlänningslagen (1989:529), utlänningsförordningen (1989:547) och i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Av betydelse är också den nordiska passkontrollöverenskommelsen. Polisen svarar för personkontrollen vid gränserna. och kan medverka i kontrollen varvid den deltagande personalen har befogenhet som polismän. Kontrollen avser i första hand inresa till . Utresekontroll tillämpas numera inte rutinmässigt. Enligt utlänningsförordningen kan dock utresekontroll ske för att förebygga eller beivra brott eller för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. I övrigt kan sådan äga rum för att genomföra den kontroll över utlänningar som föreskrivs i utlänningslagen. Tullens befogenheter vid gränskontroll regleras i tullagen (1994:1550) och, vid beivrande av brott, lagen (1960:418) om varusmuggling. I tullagens övergångsbestämmelser ges tulltjänstemän befogenhet att göra kontroller vid inre gräns för vissa uppräknade skyddsändamål i enlighet med artikel 36 i , t.ex. för att hindra illegal in- och utförsel av narkotika. har i sitt betänkande (SOU1994:131) Skyddet vid den inre gränsen lämnat förslag till ny lagstiftning om kontroll vid den inre gränsen. I förslaget, som bl.a. innebär att varusmugglingslagen inte skall gälla för varor som införs från eller utförs till ett annat EU-land, föreslås en ny lag om straff för olovlig införsel eller utförsel över EU-gräns. De varor som där upptas är bl.a. narkotika, injektionssprutor och kanyler, dopningsmedel, vapen och ammunition, springstiletter och andra s.k. gatustridsvapen, krigsmateriel m.m. Lagen innehåller, förutom straffbestämmelser, regler om olika slag av ingripanden på grundval av brottsmisstanke. Inom pågår nu arbete med att färdigställa en lagrådsremiss på grundval av förslag. En proposition kommer att läggas fram i . Som regeringen konstaterar i skrivelsen förutsätter fri rörlighet för personer inom unionen en avveckling av de inre gränskontrollerna och andra åtgärder, vilket kommer att underlätta för personer att fritt röra sig över gränserna. Identitetskontroller av personer vid den inre gränsen behålls emellertid till dess att beslut fattats på svensk sida om avveckling av dem. Ett sådant beslut är beroende av att effektiva kompensatoriska åtgärder införs i EU. Sådana åtgärder är, som redogjorts för ovan, under uppbyggnad. Utskottet anförde i samband med ställningstagandet till propositionen om medlemskap i (1994/95:JuU1y) att slopandet av de inre gränskontrollerna måste mötas med kraftfulla alternativa motåtgärder. Effektiva spanings- och kriminalunderrättelseinsatser måste tillskapas mellan de olika europeiska polismyndigheterna. Vidare måste tullens och polisens metoder förstärkas och utvecklas. Genom en ökad samverkan mellan tull och polis borde effektiviteten kunna skärpas. Utskottet ansåg vidare att det fanns skäl att anta att dessa nya kontrollformer skulle bli väl så effektiva som traditionella gränskontroller. Regeringen anför i skrivelsen att bör medverka till ett så effektivt samarbete som möjligt i dessa frågor. Utskottet delar, som framgått tidigare i detta yttrande, denna uppfattning. Utskottet anser vidare, i likhet med regeringen, att en översyn av fördragen måste ta hänsyn till detta samarbete, som är nära förknippat med gemenskapssamarbetet när det gäller området för fri rörlighet för personer. Frågan om tullens kontroll av varor vid inre gräns är föremål för utarbetande av en lagrådsremiss i , och en proposition kommer att läggas i i vår. Utskottet får anledning att återkomma till de nu aktuella frågorna i det sammanhanget. Med dessa uttalanden föreslår utskottet att motionerna U22 (yrkande 48), U29 (yrkande 45) och U30 (yrkande 7) avstyrks såvitt gäller frågan om ett behållande av den inre gränskontrollen. Internationellt polissamarbete har en lång tradition, och , som är den mest kända och världsomfattande polisorganisationen, har verkat . Polissamarbete inom EG inleddes genom det s.k. TREVI-samarbetet. Det var ett mellanstatligt samarbete mellan EG:s medlemsländer, och därutöver deltog sju "likasinnade" länder, däribland , som gavs särskild information om det arbete som bedrevs. I och med reglerades polissamarbetet inom EG, och i fördragets kapitel VI, artikel K (K.1 punkt 9) nämns polissamarbete i syfte att förebygga och bekämpa olika former av grov internationell brottslighet. Europol nämns uttryckligen som ett organ inom EU för utbyte av informationer avseende de angivna områdena. Europolkonventionen, som utgör den rättsliga grunden för en europeisk polisbyrås (Europol) verksamhet, undertecknades . Konventionen skall nu ratificeras av de nationella parlamenten. För svensk del kommer en departementspromemoria att utarbetas inom med förslag till ratificering och till lagändringar. Europol har som målsättning att förbättra effektiviteten hos behöriga myndigheter i medlemsstaterna och deras samarbete när det gäller förebyggandet och kampen mot terrorism, olaglig narkotikahandel och andra allvarliga former av internationell brottslighet. Varje medlemsstat skall upprätta en nationell enhet med ansvar för att utföra vissa arbetsuppgifter, bl.a. att förse Europol med den information och de underrättelser som är nödvändiga för att Europol skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Europol skall således vara ett organ för informations- och underrättelseutbyte mellan poliskårerna i medlemsländerna. Tanken är att medlemsländerna genom Europol skall kunna få del av uppgifter som finns i andra länder och att Europol dessutom, bl.a. genom kvalificerad analysverksamhet, skall kunna förädla denna information så att förundersökning och lagföring kan ske på nationell nivå. Europol har inte några operativa befogenheter. Hos Europol skall föras tre slags dataregister. Ett informationsregister som bl.a. innehåller uppgifter om personer som dömts för eller som misstänkts för att ha begått eller varit delaktiga i sådana brott som Europol skall ägna sig åt. Vidare skall ett analysregister föras där Europol för analysändamål kan lagra även andra uppgifter än de från informationsregistret. Uppgifterna skall röra de brott som Europol skall ägna sig åt samt därmed sammanhängande brott. Vidare skall ett indexregister upprättas över de uppgifter som lagras i analysregistret. De uppgifter som skall förekomma i de aktuella registren härrör från respektive lands där uppgiften har förts in i full överensstämmelse med respektive lands nationella lagstiftning. Justitieministern har i som svar på fråga 1995/96:166 om Europolregister anfört att Europolkonventionen och dess tillämpningsföreskrifter inte urholkar och förändrar det skydd som följer av de konventioner och rekommendationer som och andra medlemsländer har tillämpat i sina nationella rättsordningar när det gäller registerföring. Här åsyftas dataskyddskonvention och rekommendation om användningen av personuppgifter inom polissektorn. har antagit riktlinjer för uppbyggnaden av en ny struktur avseende de brottsregister m.m. som förs hos (prop. 1994/95:144, JuU21, rskr. behandlade i ärendet en motion med yrkande om ställningstagande till hur de nya riktlinjerna förhåller sig till uppbyggnaden av de register som bl.a. skall föras hos Europol. avstyrkte motionen under hänvisning till att regeringen beslutat om en översyn av den rättsliga regleringen av svenska register. Utredaren skall enligt direktiven (dir. 1995:38) beakta det inom EU pågående internationella arbetet för att bekämpa och utreda brott, bl.a. det polissamarbete som blir följden av Europolkonventionen. I flera motioner begärs att Europol skall erhålla operativa befogenheter. I motion U19 (fp) förespråkas således att Europolsamarbetet skall utvecklas till ett överstatligt samarbete så att t.ex. ett lands polis kan fullfölja en polisjakt över en nationsgräns. I motion U21 (kds) framförs liknande anspråk, innefattande att Europol skall få vissa operationella befogenheter i kampen mot allvarlig internationell brottslighet. I motion U23 (m) slutligen förespråkas att Europol bör kunna medverka i vissa operativa polisinsatser, t.ex. i spaningsarbete mot grov gränsöverskridande brottslighet. I motionerna U19 (fp) och U22 (v) tas upp frågan om registrering i Europols register. Det begärs att skall verka för restriktivitet vid sådan registrering. Europarlamentet anför i sin rapport inför regeringskonferensen att Europol bör ges de operationella befogenheter som behövs för att underlätta kampen mot grov internationell kriminalitet. Som utskottet konstaterat ovan är brottslighet med internationell anknytning ett växande problem i många länder, och bekämpandet av den gränsöverskridande kriminaliteten är ett gemensamt problem inom unionen. För att nå framgång i detta arbete är det, som tidigare uttalats i detta yttrande, en nödvändighet att öka och effektivisera det internationella samarbetet bl.a. inom polisens område. Som regeringen anförde i förra årets budgetproposition (1995/96:100 bil. 3 s. 29) är utvecklandet av kriminalunderrättelseverksamheten ett av de viktigaste inslagen i en sådan effektivisering. Polisunderrättelser anses nämligen i många sammanhang som en av de effektivare metoderna för att bekämpa internationell brottslighet (jfr prop. 1993/94:100 bil 3 s. 95 och SOU 1994:131 s. 172). Mot denna bakgrund framstår organiserandet av Europol, som skall vara ett centrum för polissamarbete i fråga om kriminalunderrättelsetjänst, som en ytterst central fråga. Därifrån och till att förorda att Europol skall ha operativa inslag i verksamheten är steget emellertid långt. Den tanken är dock inte ny. lade fram ett förslag vid i om att upprätta en central europeisk kriminalenhet med operativa befogenheter. Förslaget väckte inte någon större entusiasm i övriga medlemsländer. I sammanhanget kan pekas på att polissamarbetet inom Schengen innehåller moment av gränsöverskridande operativ polis-verksamhet. Utskottet föreslår att motionerna U19 (yrkande 5), U21 (yrkande 38) och U23 i nu berörda delar avstyrks. När det gäller motionsönskemålen om restriktivitet vid registrering i Europols register vill utskottet erinra om att de uppgifter som skall förekomma i de aktuella registren härrör från respektive lands där uppgiften har förts in i full överensstämmelse med respektive lands nationella lagstiftning. bestämmer således på nationell nivå vilka uppgifter som skall införas i registren. Olika frågeställningar som rör registrering i polisregister är vidare föremål för utredning. Utskottet anser att det saknas anledning för att föregripa det utredningsarbetet. Motionerna U19 (yrkande 5) och U22 (yrkande 53) avstyrks i nu berörda delar. I motion U21 (kds) yrkas att kampen mot fusket inom EU bör prioriteras. Utskottet kan inledningsvis konstatera att denna fråga redan är högt prioriterad inom EU. lade kommissionen fram ett förslag till åtgärder för att komma åt bidragsfusk och andra oegentligheter som riktar sig mot EG:s finansiella intressen. Rådet har antagit en förordning om administrativa sanktioner för ett sådant förfarande. Vidare har rådet upprättat en konvention om skydd av EG:s finansiella intressen. Konventionen undertecknades av medlemsländerna och skall nu ratificeras. Konventionen innebär att staterna skall kriminalisera bedrägerier som riktar sig mot EG:s finansiella intressen. En arbetsgrupp arbetade också fram ett protokoll till konventionen med bestämmelser om korruption (mutbrott och bestickning av tjänstemän) som kan skada EG:s finanser. Protokollet har skickats till för konsultation. Kommissionen har vidare lagt fram förslag till ytterligare ett protokoll till konventionen. Förslaget innehåller regler om straffrättsligt ansvar för juridiska personer, penningtvätt, jurisdiktion, rättshjälp och kompetens för . Det italienska ordförandeskapet har i sina prioriteringar för arbetet tagit upp kampen mot bedrägerier inom gemenskapen. Kommissionen anger i sitt arbetsprogram för att bedrägeribekämpningen då kommer att uppnå full effektivitet och att förstärkningen av det rättsliga skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen skall fortsätta. Lagstiftningen och gemensamhetsprogrammen skall ses över och göras mer effektiva i syfte att minska riskerna för bedrägerier. Utskottet behandlade en motion med begäran om åtgärder mot fusk och bedrägerier inom EU. Utskottet (1994/95:JuU14 s. 12) avstyrkte bifall till motionen under motivering att frågan ägnades ökad uppmärksamhet inom EU och att det därför saknades skäl för att ta något initiativ i frågan. Enligt utskottets mening är det av mycket stor betydelse att arbetet med att effektivisera skyddet mot ekonomisk brottslighet som riktas mot EU intensifieras. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att detta arbete är högt prioriterat inom EU. Utskottet utgår från att fortsatta ansträngningar görs från svensk sida i dessa frågor. Något särskilt uttalande från är inte erforderligt. Utskottet föreslår att motion U21 (yrkande 40) i nu behandlad del avstyrks. I motion U21 (kds) förordas vidare att verkar för att EU genomför en europeisk ramlagstiftning för brott mot europeisk lag. En sådan lagstiftning skulle, enligt motionärerna, möjliggöra tydliga och enhetliga straff för lika brott i samtliga EU:s medlemsländer. I motion U23 (m) begärs å andra sidan att någon harmonisering av den straffrättsliga lagstiftningen inte skall ske inom överskådlig tid. Utskottet vill, när det gäller detta spörsmål, erinra om att tagit aktiv del i det mellanstatliga samarbetet för att bekämpa internationell brottslighet. har t.ex. inom och FN medverkat vid utarbetandet av ett flertal konventioner på det straffrättsliga området och deltar nu aktivt i det straffrättsliga samarbetet inom den tredje pelaren i EU. Utskottet anser att även fortsättningsvis bör delta aktivt i detta samarbete, men enligt utskottets mening finns det inte någon anledning för att verka för en harmonisering av straffrätten inom unionen på sätt som föreslås i motion U21. Utskottets ställningstagande skall ses mot bakgrund av att EU:s länder har olika rättstraditioner och olika påföljdssystem. Även med beaktande av EU:s framtida utvidgning ter sig en sådan tanke inte realiserbar. Utskottet föreslår att nu berörd del av motion U21 (yrkande 39) avslås. Motion U23 i nu berörd del får mot bakgrund av utskottets nu gjorda ställningstagande anses tillgodosedd. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anför: Fortsatt mellanstatligt samarbete eller överstatlighet inom tredje pelaren m.m. Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning bör samarbetet inom tredje pelaren i huvudsak även i fortsättningen vara mellanstatligt men på vissa områden bör en ändring ske, vilket vi strax återkommer till. Vi anser vidare att detta mellanstatliga samarbete bör effektiviseras. Redan enligt nuvarande lydelse av (artikel K.9) finns en möjlighet att lyfta över vissa frågor, t.ex. kampen mot narkotikamissbruk, från tredje pelaren till första pelaren. Vi anser, som framgår av vår motion U23, att det vore en fördel om så sker på så sätt att vissa minimiregler beträffande åtgärder mot spridning av narkotika infördes inom hela EU. Det sagda får naturligtvis inte hindra något medlemsland från att vidta ytterligare åtgärder på området. Regeringen bör aktivt verka för en sådan ordning vid regeringskonferensen. Vi anser vidare, i enlighet med vad som anförs i motion U23, att det skall övervägas om inte kommissionen skall ges initiativrätt också på de områden inom tredje pelaren där den inte har en sådan rätt, nämligen när det gäller straffrättsligt samarbete samt tull- och polissamarbete. En sådan rätt skulle inte förändra samarbetets mellanstatliga karaktär men däremot kunna effektivisera samarbetet inom tredje pelaren. Även i denna fråga bör regeringen verka kraftfullt vid regeringskonferensen. Vi anser att med anledning av motion U23 i nu berörd del bör göra ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det ovan sagda. Vi anser att gemensamma polisinsatser är en förutsättning för en effektiv brottsbekämpning inom EU. Det är därför viktigt att det praktiska Europolsamarbetet snabbt kommer i gång och börjar fungera i kampen mot den internationella brottsligheten. Polissamarbetet inom Europol bygger på informationsutbyte och analys, och de operativa polisiära insatserna skall utföras av de nationella polisstyrkorna. Som vi anfört i vår motion U23 anser vi, i ett längre perspektiv, att det bör övervägas om Europolpersonal, under befäl av nationell polis, även skall kunna medverka i vissa operativa insatser, t.ex. i spaningsarbete mot grov gränsöverskridande brottslighet. En tydlig avvägning och avgränsning måste emellertid ske mellan de rent nationella insatserna, samarbetet mellan de nationella polismyndigheterna samt de direkta EU-insatserna. Av närhetsprincipen följer att endast sådana uppgifter som behöver lösas på europeisk nivå skall utföras inom EU:s ram. Regeringen bör verka i den riktning vi nu anvisat när det gäller det framtida Europolsamarbetet. Vi anser att med anledning av motion U23 i nu berörd del bör göra ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det ovan sagda.