yttr · GJ05UBU6Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda samtliga övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I det följande yttrar sig utbildningsutskottet dels över regeringens preliminära beräkning för samtliga utgiftsområden såvitt avser utgiftsområde 15: Studie- stöd och utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning jämte motioner samt den del av avsnittet 5. Uppföljning som rör regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser inom område (s. 111 ff.), dels över regeringens förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 jämte motioner. Uskottet behandlar i detta yttrande även de delar av proposition 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 jämte motioner vilka utskottet har beslutat att med eget yttrande överlämna till finansutskottet och vilkas behandling utskottet beslutade skjuta upp till . Utgiftsområde 15: Studiestöd och Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning I finansplanen anför regeringen att utbildningspolitiken är av central betydelse för ansträngningarna att stärka tillväxten, öka sysselsättningen, minska klyftorna och trygga välfärden. Genom nu föreliggande proposition konkretiseras det omfattande program för utbildning och kompetensutveckling som regeringen aviserade i höstens s.k. tillväxtproposition (prop. 1995/96:25). Den permanenta utbyggnad av vuxenutbildningen och högskolan som föreslås avlöser de tillfälliga utbildningssatsningar som har finansierats under åttonde huvudtiteln med arbetsmarknadspolitiska medel. Bland förutsättningarna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken presenteras förslag till prioriterade områden för , av vilka utbildningssatsningar är ett. Regeringens förslag till ökat antal utbildningsplatser framgår av nedanstående tabell. Antal Ht 1997 Ht 1998 Ht 1999 Komvux inkl. basår 86 300 85 500 87 500 Kvalificerad yrkesutbildning 3 700 4 500 2 500 Folkbildning 10 000 10 000 10 000 Högskola 15 000 25 000 30 000 Summa 115 000 125 000 130 000 Siffrorna avser helårsplatser. Regeringen ägnar särskild uppmärksamhet åt behoven inom områdena naturvetenskap, teknik och språk. Som ett led i programmet ingår en fortsatt utbyggnad främst av de mindre och medelstora högskolorna för att stärka utvecklingskraften och produktionsförutsättningarna i olika delar av landet. I propositionen redovisas regeringens förslag till statligt utgiftstak fördelat på utgiftsområden (s. 73). De ramar som redovisas för respektive utgiftsområde (UO) är preliminära. För UO15: Studiestöd och UO16: Utbildning och universitetsforskning anges följande belopp i (löpande priser). Siffran för är schablonmässigt beräknad på 1995/statsbudget. UO15 11 420 18 918 19 932 20 483 UO16 23 131 25 623 26 436 27 596 Utgiftsområde 15: Studiestöd omfattar statens utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. Flertalet anslag inom området är rättighetsstyrda och anslagsbelastningen är bl.a. beroende av antalet utbildningsplatser. Regeringen erinrar om att en parlamentariskt sammansatt kommitté gör en genomgripande översyn av studiestödssystemet. Kommittén skall enligt direktiven lämna förslag till ett mer sammanhållet studiestödssystem. I förra årets budgetproposition redovisades ett besparingsprogram som skulle genomföras fram t.o.m. . I beräkningen av utgiftstaket för utgiftsområdet har som ett led i detta program en nedräkning gjorts med sammanlagt för . För uppgår besparingen till ytterligare . Utöver dessa besparingar har utgångspunkten varit att ytterligare besparingar avseende studiemedel görs om ca . Under utgiftsområdet har utgifter för treårsperioden beräknats för utbildningssatsningen på 130 000 platser inom komvux, folkhögskola, kvalificerad yrkesutbildning och högskola som redovisats ovan. Utgifter har dessutom beräknats för en förbättrad studiefinansiering för vuxenstuderande med fr.o.m. . Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning omfattar utgifter för skolväsendet, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning samt universitetsforskning. Även för detta utgiftsområde anser regeringen att besparingsprogrammet i förra årets budgetproposition bör fullföljas. Besparingar har med hänvisning härtill gjorts om sammanlagt för och ytterligare 1998. Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen för treårsperioden utgått från att ytterligare besparingar skall göras, som uppgår till sammanlagt och . De avser i huvudsak forskning samt i viss utsträckning fortbildning inom skolväsendet. Regeringens ambition är att huvuddelen av dessa besparingar skall kunna kompenseras genom stiftelsemedel. Beräkningarna av utgifterna har baserats på de varaktiga insatser inom utbildningsområdet fr.o.m. som redovisas i tabellen ovan. När det gäller övergripande frågor inom forskningsområdet återkommer regeringen till i den aviserade forskningspolitiska propositionen som avser budgetåren 1997-1999. I det sammanhanget kan omfördelning mellan olika utgiftsområden behöva prövas. behandlar i denna del av yttrandet följande motionsyrkanden vilka väckts med anledning av regeringens i det föregående redovisade förslag om utgiftsområdena 15 och 16, inklusive sådana yrkanden som behandlar utbildningspolitiska frågor som mer eller mindre knyter an till förslagen om ekonomiska ramar: motionerna 1995/96:Fi78 (m) yrkandena 5 och 15, 1995/96:Fi79 (fp) yrkandena 4 och 12, 1995/96:Fi80 (v) yrkande 6, 1995/96:Fi81 (mp) yrkandena 4, 37 och 38, 1995/96:Fi82 (kds) yrkande 7 samt 1995/96:Fi95 (fp). I Moderata samlingspartiets partimotion 1995/96:Fi78 yrkande 5 föreslås följande ramar såvitt avser nu berörda utgiftsområden (belopp i , inom parentes anges förändringar jämfört med regeringens förslag). UO15: 18 285 (-633) 19 256 (-676) 19 968 (-515) UO16: 25 065 (-558) 25 555 (-881) 26 701 (-895) Motionärerna förordar en omfattande satsning på utbildning och forskning, som har fyra huvudinslag: 1. En rejäl insats bör göras för att rusta upp kvaliteten i . Den satsning som bör ske på den eftergymnasiala utbildningen skall inriktas på att öka examinationsfrekvensen och bygga ut den kvalificerade yrkesinriktade utbildningen. Det är, just , en bättre användning av resurserna än en mekanisk utökning av antalet högskoleplatser, vilken kommer att försvåra möjligheterna att upprätthålla kvaliteten. Den borgerliga regeringens strategi för att stärka forskningen, universiteten och högskolorna bör fullföljas. Personliga utbildningskonton bör införas för att stimulera ett livslångt lärande. - I motionen konstateras att ramen för utgiftsområde 15 är mer eller mindre en direkt följd av vad man föreslår inom utgiftsområde 16. En flexibel form av utbildning för vuxna som kan kombineras med arbete eller annan verksamhet bör utvecklas. Finansieringen av sådan utbildning kan möjliggöras genom att eget sparande för utbildning underlättas. Detta bör ske genom att den enskilde erbjuds att skattefritt sätta av en del av lönen till ett personligt utbildningskonto. Ett sådant system skulle bereda fler människor möjlighet till utbildning till en avsevärt lägre kostnad för staten. - För att stärka uppföljningen, utvärderingen och tillsynen, klargöra de centrala myndigheternas förvaltningsroll samt bredda utvecklingsarbetet inom skolan bör och i skolan () slås samman. Kvalitetsfrågorna (uppföljning, utvärdering och tillsyn) bör föras samman till en egen myndighet. Den eftergymnasiala yrkesutbildningen bör byggas ut med ytterligare 20 000 utbildningsplatser. Forskning och högre utbildning gynnas av valfrihet och konkurrens. Detta uppnås, anför motionärerna, bl.a. genom fler enskilda universitet och högskolor, förstärkt samarbete med näringslivet och uppmuntrande av alternativa finansieringsformer, t.ex. forskningsstiftelser. Motionärerna motsätter sig bestämt de nedskärningar som regeringen aviserar i fråga om forskningen, liksom de ingrepp i fria forskningsstiftelser som regeringen uppenbarligen planerar. - I motionen (yrkande 15) föreslås att ett system med nationell skolpeng införs, i första hand för , vilket skulle göra valfriheten på skolområdet reell. Detta innebär att staten tar huvudansvaret för skolans finansiering. Skolpengen skall tilldelas alla skolor som uppfyller kvalitetskraven, fristående likaväl som kommunala. Införandet av nationell skolpeng skall enligt motionen förenas med en skatteväxling mellan stat och kommun. I liberalernas partimotion 1995/96:Fi79 begärs godkännande av den preliminära beräkningen för olika utgiftsområden enligt vad i motionen anförts (yrkande 4). Motionen innehåller emellertid inte någon beräkning av ramar för utgiftsområdena, men väl en behandling av vissa frågor under utgiftsområdena 15 och 16. Beträffande det förra utgiftsområdet vill motionärerna fästa uppmärksamheten på de allvarliga effekterna av att det särskilda barntillägget i det särskilda vuxenstudiestödet, svux, och i det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa, svuxa, har avskaffats. För samma område föreslås en besparing på genom att lånedelen återinförs i utbildningsbidragen. Såvitt avser utgiftsområde 16 välkomnas i motionen regeringens förslag till utbildningssatsning och permanentning av platser som tillkommit med hjälp av arbetsmarknadsmedel. Motionärerna finner dock goda skäl att styra över en del av satsningen på komvux till folkhögskolorna. Vidare anförs i motionen att det nu blir en stor utmaning att kvalitetssäkra de satsningar på utbildning som har skett . - Motionärerna erinrar om att liberalerna krävt obligatorisk skolstart för sexåringar och därmed en tioårig grundskola. När det gäller gymnasieskolan anförs att den bör göras mer flexibel genom att undervisningen organiseras i "moduler", varigenom möjligheter öppnas att på ett bättre sätt kunna varva studier med praktiskt arbete. Den som av olika anledningar föredrar kortare studietid i tonåren skall kunna komma tillbaka senare i livet och läsa klart sin utbildning vid t.ex. komvux ("gymnasiebank"). - Beträffande den högre utbildningen framförs förslag att den bör organiseras inom ramen för ett treterminssystem, varigenom lokaler och utrustning kan användas effektivare. Slutligen anförs att motionärerna avser att föreslå att sommaruniversitetet blir en permanent form av utbildning. - Ett uttalande av om vad i motionen anförts om möjligheter till kompetensutveckling och företagande genom "återlånerätt" i pensionssystemet begärs i motionens yrkande 12. Motionärerna anknyter till ett av liberalerna tidigare framfört förslag kallat "En årslön på kontot" i syfte att stimulera det enskilda, målinriktade sparandet. En individ skall kunna sätta av ett visst belopp som avdragsgillt sparande för att användas "mitt i livet" för t.ex. kompetensutveckling. I förevarande motion förordas en slags "återlånerätt" i det reformerade ATP-systemet i utbyte mot att man går i pension . Denna möjlighet att ta ut ett pensionsår bör gälla individer i åldern och pengarna skall användas för kompetenshöjning eller som riskkapital i eget företag. I motion 1995/96:Fi95 (fp) föreslås att medel motsvarande 20 000 av föreslagna 100 000 vuxenstudieplatser tillförs för fördelning mellan studieförbund och folkhögskolor. Motionärerna hänvisar till studieförbundens unika möjlighet att erbjuda "pröva-på-studier" i en tvångsfri och opretentiös form. avstyrker i sin partimotion 1995/96:Fi80 regeringens förslag till utgiftstak och de preliminära utgiftsnivåer som presenteras i propositionen. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om utgiftsområdena. Beträffande utgiftsområde 15 menar motionärerna att det är olyckligt att förutsätta besparingar , innan har fattat beslut med anledning av regeringsförslag på grundval av studiestödskommitténs arbete. Besparingen förefaller vidare märklig med tanke på storleken på den aviserade satsningen på vuxenutbildning och högre utbildning. Man poängterar vikten av att det ökade antalet studerande också bör följas av ett ökat administrativt stöd. Motionärerna anser att barntillägget i det särskilda vuxenstudiestödet, svux, och i det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa, svuxa, skall återinföras till dess att studiestödskommittén presenterat sitt förslag om ett nytt samlat studiestödssystem. - När det gäller utgiftsområde 16 noterar motionärerna regeringens avsikt att besparingarna inom universitetsforskningsområdet skall kunna kompenseras med stiftelsemedel. anser att det är osäkert att utgå från att besparingarna kan kompenseras på sådant sätt, varför man ställer sig avvaktande till förslaget. Detta skall inte tolkas som att motionärerna vill behålla forskningsstiftelserna i deras nuvarande form, heter det i motionen. Med hänvisning till det ingångna läraravtalet avstyrker motionärerna förslaget om nedskärningar av fortbildningen inom skolväsendet. - I motionens avsnitt om utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid föreslås att 5 000 platser förs över från komvux till folkhögskolorna. Den av de gröna i motion 1995/96:Fi81 yrkande 4 gjorda beräkningen av det statliga utgiftstaket fördelat på utgiftsområden visar ingen avvikelse från regeringens förslag såvitt avser utgiftsområdena 15 och 16. Allmänt konstateras att regeringens föreslagna utbildningssatsning är viktig. Man finner det särskilt positivt att tillfälliga arbetsmarknadsåtgärder nu förs över till långsiktig förstärkning av reguljär utbildning. De förändringar som föreslår inom utbildning och forskning berör enligt motionen budgettekniskt tre huvudproblem. Vissa elevgruppers försämrade situation i och gymnasiet. Kvalitetsbrister i den högre utbildningen (inklusive gymnasieskolans yrkesförberedande program och de högre yrkesutbildningarna). Grundforskningens och forskarutbildningens underdimensionering. Med hänvisning härtill begär motionärerna ett uttalande av om vad i motionen anförts om utökade resurser till åtgärder för förstärkt utbildning m.m. för elever med specifika läs- och skrivsvårigheter (yrkande 38). Motionärerna anser att ytterligare bör anslås för ändamålet i kommande budget. Vidare bör av regeringen begära förslag om ett grundforskningsavdrag och dess användning m.m. i enlighet med vad som föreslås i motionen (yrkande 37). av alla forskningsmedel inom den tillämpade forskningen bör oavkortat användas dels för förstärkning av fakultetsanslag, i första hand för doktorandtjänster, dels för ökning av statens forskningsråds resurser. Regeringen bör utarbeta formerna för en sådan transferering. Summan är enligt motionen av storleksordningen . föreslår i sin partimotion 1995/96:Fi82 yrkande 7 följande förändringar för utgiftsområdena 15 och 16 jämfört med regeringens förslag (). UO15: -2 340 -2 420 -2 460 UO16: -560 -740 -650 stöder regeringens strävan att omvandla tillfälliga konjunkturbetingade satsningar till permanenta platser inom utbildningssektorn. Risken är emellertid stor att kvaliteten i undervisningen blir lidande, om ytterligare platser tillförs i alltför snabb takt, heter det i motionen. Därför vill motionärerna gå fram i något långsammare takt när det gäller tillkomsten av antalet nya platser inom komvux för och inom högskolan . Resurser för studiemedel bör minskas i motsvarande grad. En viktig del av utbildningssatsningen måste göras inom och gymnasieskolan, bl.a. för att möjliggöra för kommunerna att genomföra nödvändiga satsningar eller åtminstone hejda nedskärningarna inom skolans område. Bland annat i detta syfte presenteras i motionen en politik för den kommunala ekonomin som sammantaget leder till en förstärkning av kommunsektorn med i jämförelse med regeringens politik. - Motionärerna vill ha en annan fördelning än regeringen av de medel som anslås för vuxenutbildning. Inom den ram som föreslås i motionen ämnar man återkomma med förslag om en utökning av antalet platser vid folkhögskolor och studieförbund. Såväl dessa som komvux bör få ökade resurser. - Beträffande utgiftsområde 15 kommer motionärerna senare att, inom ramen, föreslå att medel anvisas för att återställa barntillägget i det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa, svuxa. Vidare avser man att föreslå att stipendiet på till dem som genomgått basåret i komvux och den särskilda formen av studiefinansiering för vissa studerande som antas i högskolan med inriktning mot naturvetenskap och teknik, det särskilda N/T-stödet, tas bort. Slutligen anförs att studiemedel bör ges i relation till resultat. Utskottet konstaterar inledningsvis att det i nästan samtliga partimotioner har redovisats alternativ till regeringens preliminära beräkning av de i förevarande sammanhang berörda utgiftsområdena. Vidare redovisar såväl regeringen som motionärerna de förutsättningar som bör gälla för den slutliga beräkningen av utgiftsområdena. I en rad fall anges dessutom i motionerna vad som motionärerna anser bör vara riktlinjer för regeringens beräkning i den kommande budgetpropositionen av vissa anslag inom respektive område. Utskottet gör i det följande en samlad bedömning av vad regeringen och motionärerna anfört om de båda utgiftsområdena. Härvid tas även de yrkanden upp till behandling som avser större förändringar på skolans och den högre utbildningens område, och vilka alla kan bedömas ha beröring med något av de nu aktuella utgiftsområdena. Det ankommer på finansutskottet att ta närmare ställning till vad regeringen anför om att det föreligger behov av ytterligare budgetförstärkande åtgärder för att nå målen för den offentliga sektorns sparande avseende . finner för egen del inget skäl att göra en annan bedömning än regeringen vad gäller krav på besparingar inom utgiftsområdena 15 och 16 som en del av programmet för att sanera statens finanser. Utskottet delar regeringens uppfattning även beträffande besparingarnas omfattning och förordar därmed att finansutskottet tillstyrker den föreslagna budgetförstärkningen såvitt avser områdena 15 och 16 (jfr prop. s. 63) samt fullföljandet av det besparingsprogram inom områdena som har beslutat. Utskottet instämmer i vad både regeringen och motionärerna anför om betydelsen av en satsning på utbildning. Med tillfredsställelse konstaterar utskottet att regeringen anger utbildningen som ett prioriterat område. De tillfälliga satsningarna inom utbildningsområdet kommer att upphöra och ersättas med varaktiga insatser. Detta har vid regeringens beräkningar av utgiftsområdena lett till en omfattande ökning av de båda ramarna (jfr tablå på s. 2 ovan). I några av motionerna ifrågasätts takten i de utökade åtagandena; man befarar att kvaliteten i utbildningen blir lidande. Utskottet vill med anledning härav peka på att den planerade expansionen på högskoleområdet främst avser de mindre och medelstora högskolorna. Vid dessa föreligger - så långt utskottet kan bedöma - möjligheter för fortsatt utbyggnad. Utskottet förutsätter att högskolornas arbete med kvalitetsutveckling oavlåtligt drivs vidare och erinrar om vad utskottet anförde om den viktiga roll som bedömning av detta arbete spelar vid beslut rörande högre utbildning (bet. 1994/95:UbU17 s. 10). Det ankommer på att stödja och främja arbetet vid universitet och högskolor med att förbättra verksamhetens kvalitet. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag såvitt avser utbildningssatsningens omfattning. Mot bakgrund av vad i motionerna anförs om studiebidragssystemet och förändringar i detsamma vill utskottet liksom regeringen erinra om det pågående arbetet inom av studiestödssystemet (U 1994:13). En huvuduppgift för kommittén är att undersöka förutsättningarna för en ny konstruktion av studiestödet inom ramen för ett sammanhållet system. I detta sammanhang vill utskottet erinra om att kommittén skall utreda samspelet - såvitt avser genomströmningen - mellan studiestödsbeviljningen och de studerandes prestationer samt pröva om, och i så fall i vilken utsträckning, kraven på studieresultat bör skärpas. Regeringens beredning av förslag från kommittén bör avvaktas. bör därför avstyrka motionerna i nu berörda delar. När det gäller motionärernas överväganden och förslag i frågor med anknytning till vissa särskilda anslag anser utskottet att bör ta ställning häri i anslutning till budgetpropositionen . Beträffande det i flera motioner framförda önskemålet om annan fördelning av medlen för vuxenutbildningen mellan utgiftsområdena 16 och 17 vill utskottet erinra om att regeringens beräkning är preliminär. Utskottet instämmer i vad som anförs av motionärerna om folkhögskolans och studieförbundens möjligheter att erbjuda god vuxenutbildning och har inget att erinra mot att regeringens fortsatta överväganden inför budgetpropositionen kan komma att innebära vissa förändringar av ramarna i nu berört hänseende. Slutligen vill utskottet i korthet beröra förslaget om "nationell skolpeng" i Moderata samlingspartiets partimotion och förslaget i partimotion om åtgärder för att stärka kommunernas ekonomi bl.a. i syfte att göra det möjligt för kommunerna att bibehålla en hög standard på skolverksamheten. Båda förslagen har en räckvidd som når utanför utbildningsutskottets beredningsområde, men de omfattar skolpolitiska ställningstaganden av långtgående principiell natur. Det förra förslaget innebär uttryckligen att staten tar det ekonomiska huvudansvaret för skolans verksamhet. Det senare förslaget bör rimligtvis innebära en omfattande reglering av den kommunala skolverksamheten, om det enligt motionärernas förslag ökade ekonomiska utrymmet ute i kommunerna skall tillförsäkras skolans verksamhet. Utskottet instämmer inte i den misstro mot kommunernas förmåga att fullgöra sina åligganden på skolområdet som utskottet finner att motionerna ger uttryck för. Trots det mycket kärva ekonomiska läge som många kommuner befinner sig i, bör hävda deras ansvar för att skolans verksamhet bedrivs i enlighet med de bestämmelser som beslutat och att skolans undervisning når de mål som statsmakterna fastställt. bör kunna utgå från att kommunerna i sina prioriteringar tillför skolan de resurser som är nödvändiga för att upprätthålla en hög standard på verksamheten. bör avstyrka förslaget om "nationell skolpeng" i nu berörd del. föreslår att finansutskottet med hänvisning till vad utbildningsutskottet nu har anfört dels godkänner regeringens preliminära beräkning för utgiftsområdena 15 och 16, dels avstyrker motionerna 1995/96:Fi78 yrkandena 5 och 15, 1995/96:Fi79 yrkandena 4 och 12, 1995/96:Fi80 yrkande 6, 1995/96:Fi81 yrkandena 4, 37 och 38, 1995/96:Fi82 yrkande 7 samt 1995/96:Fi95. Regeringens uppföljning av /95 Regeringen redovisar i propositionen en rad iakttagelser som () har gjort i sina rapporter samt åtgärder som den vidtagit med anledning av brister av principiell natur eller med anledning av revisionsberättelser med invändning. Bland annat berörs myndigheter under (s. 111 f.). inskränker sig till att i detta sammanhang nämna följande. Många myndigheter inom verksamhetsområde har problem med att upprätthålla en jämn och hög nivå på kontrollen av de statliga medlen. Regeringen ser mycket allvarligt på de av revisionen uppmärksammade bristerna beträffande internkontrollen. De högskolor som inte har följt kravet på inrättande av internrevision skall enligt ett särskilt regeringsbeslut inkomma med en redovisning av att internrevision inrättats och att en fastlagd revisionsplan finns. Vid RRV:s granskning av lärares arbetstid och övertimmar har framkommit att schablonmässiga beräkningsgrunder har använts och att beräkningar på icke avtalsenliga grunder har förekommit, vilket medfört att övertidsersättningar har utbetalats med felaktiga belopp. Vidare har RRV granskat lärares bisysslor och avlämnat en rapport. instämmer i regeringens bedömning att många av de iakttagelser som rapporterats till regeringen och som finns återgivna i propositionen är mycket allvarliga.