yttr · GJ05SFU2Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda samtliga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. yttrar sig över motionerna Fi18 av m.fl. (kds) yrkande 24, Fi23 av och () yrkande 2 och Fi39 av m.fl. (fp, m, c, kds, v, mp). I motionerna Fi18 (kds) och Fi23 (fp) kritiserar motionärerna att barntillägget i det särskilda vuxenstudiestödet (svux) och det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa) slopats fr.o.m. . I motion Fi18 framhåller motionärerna att detta skapat stor osäkerhet och finansiella problem hos de studerande som har försörjningsansvar och att många studerande har fått se sig tvingade att sluta sina studier. Motionärerna begär ett tillkännagivande till regeringen om att barntillägget inom svux och svuxa skall återinföras. I motion Fi23 anförs att svux och svuxa är av avgörande betydelse för många kvinnor och en del män som av olika skäl inte gått ut gymnasieskolan, men i vuxen ålder vill ta chansen att studera. Besparingen i dessa studiestöd innebär enligt motionärerna att tusentals vuxenstuderande kvinnor, utan förvarning och utan genomtänkta övergångsregler, kastas ut från ofullbordade gymnasiestudier. Även bortsett från de mänskliga aspekterna är detta en stor förlust från rent samhällsekonomisk synpunkt. Att ta bort barntillägget är, anför motionärerna, den enskilda nedskärning i svux och svuxa som slår hårdast mot kvinnor och framför allt lågutbildade kvinnor. Motionärena anser därför att regeringen bör upphäva beslutet om indragning av barntillägget vid studier finansierade genom svux och svuxa och begär ett tillkännagivande om detta. Utskottet vill inledningsvis erinra om att för innevarande budgetår har avsatts 1 för svux och 2 för svuxa, varav 2 . Den kraftiga satsningen på svuxa även under /96 skall ses mot bakgrund av att väsentligt ökade resurser anvisats för nya utbildningsplatser under /96 som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Utskottet yttrade sig (1994/95:SfU7y) till finansutskottet över kompletteringspropositionen till föregående . Utskottet konstaterade då att de ändringar som redan vidtagits eller som föreslogs i kompletteringspropositionen och som påverkade utbildningsbidraget och därmed också svux och svuxa gjorde att svux alltmer förlorar sin betydelse som utbildningspolitiskt medel i syfte att ge olika grupper av vuxna möjlighet till en kompletterande grundskole- och gymnasieutbildning och därmed stärka deras position i arbetslivet. Utskottet framhöll att för dem som endast kunde erhålla den lägre nivån i svux blev studiemedel ett självklart val, vilket gjorde att denna nivå i svux i praktiken spelat ut sin roll. För många vuxenstuderande som får svux eller svuxa på 65-procentsnivån men hade så låg inkomst eller så låg arbetslöshetsersättning att den endast kvalificerade dem för ett utbildningsbidrag på lägsta nivå kunde studiemedel te sig som ett bättre studiefinansieringsalternativ än svux och svuxa. Det var enligt utskottet inte helt otänkbart att även den tidsbegränsade möjligheten att få svuxa kunde bidra till att studiemedel väljs för hela studietiden. Detta kunde medföra en icke avsedd belastning på studiemedelsanslaget. Risken med låga vuxenstudiestöd är också, framhöll utskottet att många arbetslösa inte ser någon ekonomisk möjlighet att utnyttja de extra utbildningsplatser med svuxa som inrättats för /96. Mot bakgrund av att utskottet räknade med att förslag skulle dröja, fanns det enligt utskottets mening anledning för regeringen att mycket noga följa utvecklingen av i vilken omfattning nästa läsårs särskilt inrättade utbildningsplatser för arbetslösa kom till användning och i vilken utsträckning de studerande på dessa utbildningsplatser valt att finansiera sina studier med svuxa resp. vanliga studiemedel. Om regeringens intentioner med de särskilda arbetsmarknadssatsningarna i dessa avseenden inte uppfylldes, utgick utskottet från att regeringen återkom till med förslag till åtgärder. Utskottet har uppmärksammats på olika negativa konsekvenser av försämringarna i vuxenstudiestödet under föregående . Utskottet har därför som ett led i utskottets uppföljningsverksamhet inbjudit (), och stalig vuxenutbildning (R.vux) till en utfrågning . CSN har också publicerat resultaten av en undersökning av utvecklingen av utnyttjandet av vuxenstudiestödsmedlen vilken visar att minskningen mellan och av antalet studerande med svux är och med svuxa samt att studiemedel har valts av fler vuxenstuderande . Antalet studerande med CSN-stöd och utbildningsbidrag för reguljär utbildning från AMS har tillsammans minskat med 4 721 studerande. Trots viss osäkerhet på grund av att CSN ännu inte har kännedom om hela utfallet för konstaterar CSN ändå att det totalt sett inte är fråga om några volymökningar. Detta är enligt rapporten förvånande med hänsyn till att det tillförts medel för att skapa många fler platser på gymnasienivå. CSN har i rapporten också gjort en analys av antalet låntagare i relation till antalet stödtagare och funnit att lånebenägenheten ökat dramatiskt främst bland studiemedelstagarna och svux-tagarna. För studiemedelstagarna är ökningen och för svux-tagarna . Det är enligt rapporten ovanligt med så stora svängningar och har det rört sig om ett par procent från ett läsår till ett annat. Beträffande åldersfördelningen visar en analys att antalet personer som uppburit svux och svuxa har minskat från 9 226 till 7 137 personer och att åldersgruppen minskat från 40 373 till 29 929 personer. Av de personer som beviljats både svux/svuxa och studiemedel på gymnasienivå , totalt 14 014, hade fått utbetalningar i form av studiemedel och fått utbetalning i form av svux/svuxa. hade fått utbetalningar i form av såväl studiemedel som svuxa medan inte alls hade kvitterat ut något stöd. har genomfört en snabbenkät som besvarats av 109 folkhögskolor. I en skrivelse från rådet till utskottet inför utskottets hearing framhålls att av enkäten framgår tydligt att skolorna haft betydligt svårare än föregående år att vid höstens antagningar rekrytera gruppen äldre, kortutbildade och inom denna grupp framför allt kvinnor med barn. Dessa söker sig också enligt skrivelsen i regel som externatstuderande till folkhögskolornas allmänna kurser på grundskole- och gymnasienivå och det framgår klart att det också är just på dessa kurser, som det blivit fler återbud och tidiga avhopp. Genom att antalet personer som sökt studiemedel har ökat, har folkhögskolorna kunnat fylla platserna med yngre studerande som inte varit lika känsliga för försämringarna i studiestödet. Utskottet kan nu konstatera att de farhågor utskottet gav uttryck för i sitt yttrande 1994/95:SfU7y till finansutskottet förefaller bli bekräftade av utvecklingen. Särskilt synes de inom vuxenstudiestödet mest prioriterade grupperna, bland vilka många kvinnor befinner sig, ha fått svårigheter att finansiera sina studier. Det finns enligt utskottets mening stor anledning för såväl regeringen som att särskilt uppmärksamma detta och överväga vilka åtgärder som behöver vidtas för att intentionerna bakom vuxenstudiestödet skall kunna förverkligas. Utskottet anser inte att det nu finns anledning för att förorda att barntillägget i svux och svuxa återinförs, utan den samlade bedömningen av hur tillgängligt utrymme för vuxenstudiestöd bäst kan användas bör ankomma på regeringen. arbete bör därvid kunna ge vägledning. bör därför avstyrka bifall till motionerna Fi18 yrkande 24 och Fi23 yrkande 2. I motion Fi39 (fp, m, c, v, mp och kds) begärs ett tillkännagivande om att resekostnadsersättningen för elever vid Statens skolor för vuxna (SSV) skall återinföras. Enligt motionärerna har av SSV:s studerande vid skolan i tvingats att upphöra med sin utbildning. Medel för bidrag till trafikföretagen för det s.k. beräknades i statsbudgeten t.o.m. föregående budgetår under anslaget E 7. Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Under samma anslag beräknades också medel till reseersättningar till studerande vid SSV i och . På förslag i budgetpropositionen till föregående beräknades i besparingssyfte inga medel för eller för reseersättningar till studerande vid SSV för innevarande budgetår. Utskottet framhöll i sitt betänkande 1994/95:SfU12 beträffande att CSN, när statsbidraget till trafikföretagen slopades, hade kvar sina möjligheter att söka rabatter för de studerande genom förhandlingar med olika trafikföretag. har därefter en tillfredsställande lösning för studerandereserabatter nåtts. De vuxna studerande som inte uppbär studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd, vilket förutsätter bl.a. studier på minst halvtid, har emellertid liksom inte tillgång till rabatter på sina resor. Genom att det särskilda stödet för resekostnader för distansstuderande vid SSV slopats måste sådana studerande vid SSV som inte får studiestöd själva helt bekosta resorna mellan hemmet och skolan. Av de SSV-studerande i har studiestöd. Utskottet anser det otillfredsställande att elever vid SSV är den enda studerandegrupp som, med några undantag, inte kan erhålla några rabatter från trafikföretagen. Att i likhet med vad som föreslås i motionen låta staten -liksom tidigare- helt bekosta dessa elevers resor kan utskottet emellertid inte medverka till. Däremot är utskottet av den uppfattningen att det borde vara möjligt att ge ett visst bidrag till resorna så att elevernas resor inte blir förhållandevis dyrare än andra studerandegruppers. Eftersom det rör sig om vuxenstuderande borde medel för detta kunna lämnas från anslaget E 5 Vuxenstudiestöd m.m. Detta anslag får inte överskridas varför en omfördelning mellan de olika anslagsposterna måste göras om medel skall kunna frigöras för bidrag till de SSV-studerandes resekostnader. Vuxenstudiebidrag är beräknad så att ett visst antal stöd kan rymmas inom denna. Tas medel från denna anslagspost måste antalet stöd minskas . Utskottet kan för sin del acceptera en sådan minskning eftersom det endast rör sig om en mindre sådan. Utskottet föreslår att finansutskottet tar initiativ till en lagändring i studiestödslagen i detta syfte samt bemyndigar regeringen att föra över medel från anslagsposten Vuxenstudiebidrag under anslaget E 5 Vuxenstudiestöd m.m. till en ny anslagspost under anslaget E 7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Det får ankomma på regeringen att utforma de närmare föreskrifterna för de förordade resekostnadsbidragen. En politik för arbete, trygghet och utveckling