yttr · GJ05AU6Y · 1996-01-01 00:00:00 — Den snabba utvecklingen på IT-området skall återspegla sig i datortekverksamheten. Alla deltagare bör få introduktion i användningen av Internet. Ytterligare investeringar i hårdvara samt uppkopplingar mot Internet bör kunna ske i datortekens verksamhet. Regeringen avser att inom ramen för befintliga resurser föreskriva att högst får användas för reinvesteringar i hårdvara och för drift av verksamheten. i motion Fi116 (yrk. 30) föreslår införande av ett uppföljningsprogram för arbetslösa ungdomar upp till som genomgått dator-tek-utbildning. Ungdomarna skall med ett särskilt rekryteringsstöd kunna arbeta i små företag. Förslaget tillgodoser behovet av teknikspridning som ungdomsarbetslösheten bekämpas. Utskottet behandlade motsvarande yrkande från i yttrandet 1995/96:AU4y till finansutskottet med anledning av den ekonomiska vårpropositionen 1995/96:150. Utskottet bedömde därvid att det uppföljningsbehov motionen talar om kan tillgodoses genom att arbetslösa, som efter datortekverksamheten inte får ett reguljärt arbete, ges tillfälle att tillämpa sina datorfärdigheter i en anställning med rekryteringsstöd eller i en praktikplats inom ramen för arbetsplatsintroduktion. Utskottet vidhåller sin bedömning och avstyrker motion Fi116 (yrk. Rekryteringsstöd och beredskapsarbete (s. 7.34) Enligt gällande bestämmelser lämnas rekryteringsstöd och med högst av lönekostnaden , dock med högst . Bidragstiden kan i vissa fall förlängas . Gällande bestämmelser när det gäller beredskapsarbete innebär att arbetsgivaren får bidrag med högst av den bidragsgrundande lönekostnaden , dock högst . Bidragstiden kan i vissa fall förlängas med ytterligare . Bidrag till beredskapsarbeten inom skogs-, natur- och kultursektorn får lämnas med ett belopp som högst svarar mot hela lönekostnaden för arbetet. har utifrån om statsstöd framfört vissa synpunkter när det gäller utformningen av det nuvarande rekryteringsstödet. I propositionen föreslås att en arbetsgivare från får beviljas rekryteringsstöd med högst per dag, dock högst av lönekostnaden om han anställer en person som af/ami anvisar. Vid deltidsarbete skall stödet reduceras i proportion till arbetstiden. Motsvarande regler föreslås gälla för statsbidrag till beredskapsarbete av tjänstekaraktär. Förändringen avseende rekryteringsstödet beräknas ge upphov till en besparing motsvarande under . Medlen skall delfinansiera utbildningssatsningen. i motion Fi116 (yrk. 32) anser att förslaget om bidragsnivåer och bidragsvillkor vid rekryteringsstöd och statsbidrag till beredskapsarbete av tjänstekaraktär skall avslås. Förslaget till besparing i rekryteringsstödet bör också avslås (yrk. 50 delvis). Motionärerna framhåller att det är svårt att i propositionen utläsa hur regelförändringen i rekryteringsstödet kan ge upphov till den angivna besparingen. återkommer i samband med höstens budgetproposition med förslag till anslag till rekryteringsstöd. Utskottet anser att bör godkänna regeringens förslag om bidragsnivåer och bidragsvillkor vid rekryteringsstöd och statsbidrag till beredskapsarbete av tjänstekaraktär (yrk. bör också godkänna förslaget till besparing i fråga om rekryteringsstödet (yrk. 26 delvis). Motion Fi116 (yrk. 32, 50 delvis) avstyrks. Utbildningsvikariat (s. 7.37) Gällande bestämmelser för utbildningsvikariat innebär att en arbetsgivare, som låter en anställd delta i utbildning med bibehållna anställningsförmåner och som efter anvisning av arbetsförmedlingen anställer en ersättare för den som deltar i utbildningen, får göra avdrag från de sociala avgifter som enligt lag skall betalas. För ersättaren får arbetsgivaren göra avdrag med per arbetsdag som ersättaren är anställd. Arbetsgivaren får dessutom göra avdrag med högst , dock högst för varje arbetstagare som deltagit i en av länsarbetsnämnden godkänd yrkesutbildning eller utbildning som ökar deltagarnas förutsättningar att tillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya arbetsuppgifter. Med anledning av den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:150) har beslutat att avdraget för ersättaren skall sänkas till per dag och att avdraget för utbildningskostnaderna skall sänkas till högst (bet. 1995/96:FiU10, prot. 109, rskr. Förändringen gäller för utbildningsvikariat som påbörjas eller . I syfte att utbildningsvikariat skall användas även i privat sektor och för att stimulera kompetensutveckling även i mindre företag och på mindre arbetsplatser föreslås en övergång från nuvarande avdrags-system till ett bidragssystem. Omläggningen av utbildningsvikariaten motiveras också av de synpunkter som framförts av () på utbildningsvikariatens nuvarande utformning. RRV konstaterar att uppföljningen av åtgärden försvåras eftersom två myndigheter - AMV och () - är involverade i beslutet. RRV anser att bidrag är att föredra framför avdrag. Förslaget innebär att en arbetsgivare som anställer en utbildningsvikarie för den ordinarie anställde som med lön deltar i av arbetsgivaren anordnad fortbildning eller är ledig med lön för att starta egen verksamhet, av arbetsförmedlingen skall kunna få ett vikariatsstöd. Stödet lämnas med högst per heldag som vikarien arbetar, dock högst av lönekostnaden inklusive sociala avgifter och semesterersättning . Vid deltidsarbete skall stödet reduceras i proportion till arbetstiden. Förslaget innebär vidare att en arbetsgivare som har kostnader för utbildning som syftar till att den anställde skall kunna tillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya arbetsuppgifter av arbetsförmedlingen skall kunna beviljas ett utbildningsstöd med högst , dock motsvarande högst per vikarie. Utbildningen skall vara godkänd av länsarbetsnämnden. i motion Fi116 (yrk. 31) har inget att erinra mot att utbildningsvikariatens system med avdrag för arbetsgivaravgiften ersätts med ett bidragssystem. Däremot anser motionärerna att bidragets föreslagna nivå är helt oacceptabel både ur rättvise- och jämställdhetssynpunkt. Utbildningsvikariaten bör ersättas med högst /dag och /studietimme. Utbildningsstödet kommer med regeringens förslag att nästan halveras i förhållande till den nivå som gäller fram till . De sänkta ersättningsnivåerna kommer, säg det i motionen, att drastiskt minska antalet utbildningsvikariat. Motionärerna konstaterar att propositionens förslag om att vikariatsstöd skall kunna lämnas till arbetsgivare då ordinarie anställd är ledig för att starta eget liknar det förslag tidigare fört fram. Av förslaget framgår dock inte om anställda får rätt till tjänstledighet för att starta eget. Enligt motionärernas mening bör frågan om tjänstledighet för att starta eget lagregleras (yrk. Efter förslag i den ekonomiska vårpropositionen 1995/96:150 har (bet. 1995/96:FiU10, AU4y, rskr. 304) beslutat om avdragsbegränsningar för arbetsgivare i utbildningsvikariaten från . uttalade i det nämnda yttrandet 1995/96:AU4y till finansutskottet att det var rimligt att den i propositionen föreslagna utbildningssatsningen delfinansierades genom regeländringar i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utskottet aviserad också att en omläggning av ersättningssystemet i utbildningsvikariaten var förestående, bl.a. mot bakgrund av den kritik RRV framfört mot åtgärdens avdragssystem. Utskottet anser att bör godkänna regeringens förslag till bidragsnivåer och bidragsvillkor vid utbildningsvikariat (yrk. Motion Fi116 (yrk. 31) avstyrks följaktligen. Utskottet har så sent som med anledning av motion 1994/95:A706 avvisat förslag om att rätten till tjänstledighet skall vidgas till att gälla även för start av eget företag (1995/96:AU9, rskr. Utskottet står fast vid sin uppfattning. Motion Fi116 (yrk. 33) avstyrks därför. Arbetslivsutveckling (ALU) (s. 7.39) Åtgärden arbetslivsutveckling (ALU) regleras i en lag (1995:409) om arbetslivsutveckling som upphör att gälla vid utgången av . ALU föreslås bedrivas även under nästa budgetår, vilket föranleder en ny lag som skall gälla under . anser i kommittémotion Fi123 att en utvärdering bör göras av hur ALU fungerat (yrk. 2 c). anser i motion Fi116 (yrk. 34 delvis) mot bakgrund av partiets inställning till förslagen om arbetslöshetsersättning att den nuvarande lagen (1995:409) om arbetslivsutveckling skall förlängas budgetåret . föreslår i motion Fi118 (yrk. 19) att ALU också skall kunna erbjudas till arbetslösa som inte är berättigade till a-kassa eller KAS-ersättning. Gruppen skulle därvid omfattas av aktivitetsstödet. Motionärerna anser en sådan ordning vara rimlig med tanke på att kommunerna skall vara medfinansiärer vid den lokala samverkan mot arbetslöshet. ALU får anvisas en arbetslös fr.o.m. det år vederbörande fyller om hon eller han inte kunnat beredas arbete på den reguljära arbetsmarknaden eller utbildning eller någon annan lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Härutöver krävs att den arbetslöse uppbär a-kassa eller kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). En arbetslös som inte är berättigade till a-kassa kan få KAS-ersättning. KAS lämnas tidigast det år den arbetslöse fyller . Som allmänna villkor gäller härutöver att den arbetslöse är arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete minst varje arbetsdag och i snitt minst . Den arbetslöse skall vidare vara anmäld som arbetssökande hos arbetsförmedlingen och vara beredd att ta erbjudet lämpligt arbete. Härutöver krävs för ersättning att den arbetslöse uppfyller ett arbetsvillkor. Det finns en stark koppling mellan rätten till arbetslöshetsersättning och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. När den arbetslöse deltar i en åtgärd lämnas utbildningsbidrag med åtminstone samma belopp som han eller hon skulle ha fått i a-kassa eller KAS. Utskottet är inte berett att stödja förslag om att åtgärden också skall kunna lämnas till dem som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning. Motion Fi118 (yrk. 19) bör således avstyrkas. Utskottet har i den föregående framställningen redovisat sin uppfattning om utvärdering och uppföljning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utskottet utgår från att även ALU kommer att omfattas av sådan utvärdering som tar upp i sin motion. Motion Fi123 (yrk. 2 c) avstyrks således. Utskottet biträder propositionens förslag om att ALU skall bedrivas även under och att detta föranleder en ny lag som skall gälla . Motion Fi116 (yrk. 34 delvis) avstyrks därmed. När det gäller frågan om att anta propositionens förslag till lag om arbetslivsutveckling återkommer utskottet nedan till denna i samband med behandlingen av förslagen rörande arbetslöshetsersättningen. Pendlingsstöd (s. 7.41) Pendlingsstöd lämnas till en arbetslös som fått anställning till ort dit restiden överstiger i vardera riktningen. Stödet utgår under längst med . Om avståndet är för långt för daglig pendling lämnas bidrag till två hemresor . För att motverka en kraftig överkompensation i områden med stort geografiskt pendlingsområde föreslås att ökade resekostnader blir kriterium för att erhålla pendlingsstöd i stället för restid. Pendlingsstöd föreslås således fr.o.m. bara lämnas för de reskostnader som överstiger de kostnader som den arbetslöse normalt skulle haft för resor till och från arbetet inom normalt pendlingsavstånd. Ersättningen föreslås liksom utgå med högst och även i övrigt enligt samma regler som . föreslår i motion Fi118 (yrk. 20) att pendlingsstödet avskaffas. Stödet har, sägs i motionen, som befarat skapat problem och inte nämnvärt bidragit till minskad arbetslöshet. Utskottet anser att regeringens förslag i fråga om villkoren för pendlingsstöd bör godkännas (yrk. Motion Fi118 (yrk. 20) avstyrks således. Särskilda insatser för vissa grupper Invandrarna på arbetsmarknaden (s. Situationen på arbetsmarknaden för invandrare, särskilt kvinnorna, är mycket allvarlig. hade exempelvis mindre än var tredje kvinna med utomnordiskt medborgarskap ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund tillsattes , vilken lagt fram sitt slutbetänkande , framtiden och mångfalden (SOU 1996:55). Kommittén föreslår strukturella förändringar av arbetsmarknaden, som skulle gynna alla och särskilt invandrare. Dock har kvinnornas situation inte särskilt beaktats i betänkandet, utan generella insatser föreslås för hela gruppen invandrare. Regeringen har för avsikt att återkomma till en del av förslagen från kommittén efter det att remissbehandlingen avslutats. Enligt regeringens bedömning bör emellertid flyktingars och invandrares behov av arbetsmarknadspolitiska insatser inte i huvudsak lösas genom särskilda åtgärder utan inom ramen för de generella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Ett visst behov av kompletterande insatser för invandrare kan dock finnas. Eget företagande är en viktig möjlighet för invandrare att få sysselsättning. Några nya särskilda bankgarantier eller etableringsstöd till invandrare, såsom föreslagit, bör dock inte införas enligt regeringens uppfattning. De stödformer som redan finns bör i stället komma invandrarna bättre till del. Regeringen delar Invandrarpolitiska kommitténs synpunkter att kompletteringsutbildningar för invandrare inom ramen för arbetsmarknadsutbildning, s.k. tillvaratagandeprogram, bör utnyttjas och utvecklas. Eventuella kostnader för resor vid deltagande i yrkesprövning för invandrare (YPI) bör liksom kunna finansieras inom ramen för de otraditionella medlen. Regeringen välkomnar de initiativ som tagits av företag, myndigheter och organisationer för att främja invandrarnas situation på arbetsmarknaden. Regeringen uppmanar därför parterna på arbetsmarknaden att konkretisera och följa upp initiativen. På den statliga sidan avser regeringen att ta fram kunskap om andelen invandrare bland de anställda på olika nivåer. Omfattningen av diskrimineringen av invandrare i arbetslivet är mycket svår att fastställa. finns det regler om förbud mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Under de som lagstiftningen varit tillämplig har dock inget ärende prövats i Arbetsdomstolen. Även om inte diskriminering är den huvudsakliga orsaken till invandrares svaga situation på arbetsmarknaden måste sådan diskriminering förhindras. Mot denna bakgrund avser regeringen att låta se över lagstiftningen mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Regeringen avser vidare att stödja tillvaratagandet av mångkulturell kompetens i arbetslivet, främst genom stöd till ett institut som bland annat skall arbeta med kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte av fördelarna med mångfald i arbetslivet. Till detta ändamål (prop. 1995/96:105, SfU5, rskr. 213) har anslagits. I likhet med anser regeringen att mentorskap bör kunna prövas i ökad utsträckning. anför i motion Fi116 (yrk. 35) att offentliga arbetsgivare har ett särskilt ansvar för att bryta det diskriminerande mönstret på arbetmarknaden. Regeringen bör också uppta överläggningar med AMS om vilka åtgärder AMS skall vidta för att en större andel av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall riktas till invandrare. Ett förslag som förs fram rör ett system för obligatoriska praktikplatser grundade på praktikantavtal mellan parterna. Detta system skulle avse ungdomar samt invandrare. (Förslaget behandlas i avsnittet Näringslivets ansvar för ungdomar). välkomnar regeringens förslag om en översyn av lagstiftningen mot etnisk diskriminering i arbetslivet (yrk. Enligt motionen bör lagstiftningen utsträckas så att den även omfattar ett förbud mot indirekt diskriminering samt mot diskriminering under anställningsförfarandet. Mot bakgrund av att det förekommer en omfattande diskriminering av invandrare på den svenska arbetsmarknaden föreslår i motion Fi117 (yrk. 71) att lagen mot etnisk diskriminering ändras. Lagen bör enligt motionärerna kompletteras med en målsättningsparagraf av innebörd att ändamålet är att främja allas rätt till likabehandling i arbetslivet oberoende av hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Vidare bör krav ställas på aktiva åtgärder från arbetsgivarens sida för att främja en utjämning av villkoren för grupper som är eftersatta på grund av sin etniska tillhörighet. föreslår att antar de i motionen framlagda förslagen till ändringar i lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering. Arbetsmarknaden för de utomnordiska medborgarna har - som framgår av den tidigare framställningen - försämrats dramatiskt . Enligt var av de utomnordiska medborgarna arbetslösa , vilket kan jämföras med . har mindre än hälften av de vuxna utländska kvinnorna och männen någon form av reguljär sysselsättning. Faktorer som har inverkat på invandrarnas sysselsättningssituation är bl.a. arbetslivets stigande krav på utbildnings- och arbetslivserfarenhet samt på kunskaper i svenska språket. Det finns risk att invandrares yrkeskunskaper går förlorade om väntan på beslut om uppehållstillstånd blir långvarig. Det finns tecken på att invandrare diskrimineras av många arbetsgivare. begär i motion Fi116 ett tillkännagivande om offentliga arbetsgivares ansvar för invandrare på arbetsmarknaden. vill inledningvis redovisa att utskottet nu liksom tidigare (i sitt av godkända betänkande 1995/96:AU10) känner sympati för motionssynpunkt om att den statliga rekryteringspolitiken måste beakta den erfarenhet som personer med invandrarbakgrund har. Utskottet utgick emellertid från att den tillsatta utredningen med uppdrag att utvärdera den arbetsgivarpolitiska delegeringen till myndigheterna skall ta upp denna fråga (dir. 1996:2). På den statliga sidan har regeringen dessutom aviserat ett uppdrag till ett urval av myndigheter, vilka skall redovisa andelen invandrare i förhållande till antalet anställda på olika nivåer. I uppdraget kommer också att ingå att analysera och redovisa de faktorer som kan förklara resultaten. Vidare skall redovisas hur myndigheten arbetar med denna fråga samt hur myndigheten söker främja en rekrytering på lika villkor. Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning kommer det aviserade uppdraget att resultera i viktig information för det fortsatta arbetet att förbättra invandrarnas arbetsmarknadssituation inom den offentliga sektorn. Vidare anförs i propositionen att regeringen har för avsikt att återkomma till vissa av förslagen i Invandrarpolitiska kommitténs slutbetänkande , framtiden och mångfalden. Med hänsyn till att motionskravet i viss mån ligger i linje med pågående utredningsarbete anser arbetsmarknadsutskottet att något tillkännagivande med anledning av motion Fi116 (yrk. 35) inte bör vara aktuellt. Såväl i motion Fi116 som i motion Fi117 föreslår en skärpning av lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering. Även om man kan anta att det förekommer diskriminering i arbetslivet har, sedan lagen trädde i kraft , inget mål om diskriminering prövats i Arbetsdomstolen. Utskottet instämmer med propositionen att det är en av samhällets viktigaste uppgifter att förhindra etnisk diskriminering och hälsar med tillfredsställelse den av regeringen aviserade översynen av lagstiftningen mot etnisk diskriminering. I avvaktan på resultatet av översynen anser arbetsmarknadsutskottet att motionerna Fi116 (yrk. 36) och Fi117 (yrk. 71) bör avslås av . Offentliga tillfälliga arbeten för äldre (s. 7.47-7.48) Regeringen föreslår att personer , som har varit arbetssökande och inskrivna på arbetsförmedlingen samt har rätt till arbetslöshetsersättning, skall kunna få ett offentligt tillfälligt arbete inom kommunerna, landstingen eller staten. Den aktuella gruppen består av ca 27 500 personer. Det har visat sig att de äldre () som slagits ut från arbetsmarknaden har betydligt svårare än andra att åter få ett arbete. En stor andel av de arbetslösa i denna grupp har en låg genomsnittlig utbildning. Många är män som har jobbat i den del av industrin som slogs ut . har kommunerna, landstingen och staten minskat delar av sin verksamhet till följd av sparbeting som ålagts dem. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är en fördel om den kompetens som de äldre arbetslösa besitter under en övergångstid kan komma till användning för att höja kvaliteten i den offentliga verksamheten. Det är enligt propositionen angeläget att arbetsgivarna och de berörda arbetstagarorganisationerna träffar överenskommelser om vilka uppgifter som skall kunna utföras som offentliga tillfälliga arbeten. Arbetsförmedlingen anvisar de arbetslösa till åtgärden, vilken föreslås finnas . De som deltar i åtgärden får aktivitetsstöd som motsvarar arbetslöshetsersättningen. Regeringen föreslår att antar en särskild lag, vilken reglerar att den som anvisas till offentligt tillfälligt arbete inte är att anse som arbetstagare i annat avseende än när det gäller arbetsmiljölagen. Vidare innebär lagförslaget att den tid under vilken en person deltagit i en sådan verksamhet kvalificerar för en ny ersättningsperiod inom samma ersättningstid. Den som anvisas till ett offentligt tillfälligt arbete skall fortsätta att söka ett reguljärt arbete, och arbetsförmedlingen skall minst en gång ompröva beslutet om en anvisning till offentligt tillfälligt arbete. Regeringen räknar med att upp till 40 000 personer kommer att omfattas av denna åtgärd under respektive budgetår. Enligt regeringen bör avsättas till kommunerna och landstingen som ersättning för kostnader i samband med de tillfälliga arbetena. Finansiering sker inom ramen för medlen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Såväl som , och motsätter sig regeringens förslag om offentliga tillfälliga arbeten för äldre, medan begär ändringar i förslaget. anser i motion Fi122 (yrk. 5) att det är ogenomtänkt att hänvisa äldre till bidragsjobb i stället för att göra legala och andra villkor mer flexibla i syfte att tillvarata de äldres insatser. avslagsyrkande i motion Fi123 (yrk. 3 delvis) motiveras bl.a. med riskerna för att arbetsförmedlingarna kommer att minska sina insatser för de äldre samt att kommunerna säger upp mer personal än de skulle behöva med baktanken att kunna utnyttja "55+-personal". Enligt i motion Fi116 (yrk. 38, 39) är det svårt att se hur offentliga arbeten av detta slag leder till utökade chanser att få reguljärt arbete. Dessutom kan inlåsningseffekter befaras. Vidare är det olyckligt att peka ut en 55-årsgräns för åtgärden. I grunden är det fel att tvinga arbetslösa att utföra viktigt arbete till en ersättning motsvarande den som utgår vid passiv a-kassa. Därför bör regeringens förslag avslås. anser att regeringen bör återkomma i budgetpropositionen med ett nytt förslag till åtgärd för lokalt bundna långtidsinskrivna som innebär meningsfull verksamhet inom den offentliga sektorn. Åtgärden bör kunna vara med möjlighet till förlängning samt medföra ersättning med minst a-kassenivå plus . accepterar med viss förändring regeringens förslag som en provisorisk lösning. I motion Fi117 (yrk. 46, 47) anförs att en absolut 55-årsgräns blir alltför stelbent. Om en åldersgräns anses behövas bör den sättas väsentligt lägre, t.ex. . Regeringen bör också låta utreda en mer permanent lösning med lokala arbetsmarknader för utförande av samhällsnyttiga insatser. En sådan utredning bör belysa vilka slags arbeten som skall komma i fråga och hur konkurrens med den ordinarie arbetsmarknaden skall undvikas. Vidare bör eventuell åldersgräns och ersättningsvillkor klargöras. avvisar i motion Fi118 (yrk. 21 delvis) regeringens förslag med motiveringen att det är konstigt att varje äldre person oavsett yrke skall kunna rycka in var som helst inom det offentliga i verksamheter som enligt huvudmännen egentligen är obehövliga. Dessutom befaras stora undanträngningseffekter. () begär i motion Fi127 (yrk. 3) att egenföretagare och deras närstående skall kunna få del av offentliga tillfälliga arbeten. Den som kombinerar en deltidsanställning med eget företagande omfattande mer än är inte berättigad till a-kassa eller KAS vid arbetslöshet i anställningen. Långtidsarbetslösheten minskade , men har börjat öka . har mer än 200 000 personer varit inskrivna vid förmedlingen , dvs. de är långtidsinskrivna. Dessa sökande riskerar att förlora kontakten med arbetslivet. Det är framför allt män som har långa inskrivningstider, men det finns en tendens att andelen kvinnor ökar.