yttr · GJ05NU10Y · 1996-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:222 om vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. jämte motioner, såvitt propositionen och motionerna rör näringsutskottets beredningsområde. Vidare har näringsutskottet givits tillfälle att yttra sig över tre motioner om sysselsättningsåtgärder (väckta med anledning av händelse av större vikt) i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde. behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbeslut: 8. att till Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 1 , 9. att till Samarbete och utveckling inom på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 under första huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 1 . De motioner som väckts med anledning av proposition 1995/96:222 och som behandlas här är följande: 1995/96:Fi116 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena att 13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om halvering av patentavgifter, 15. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om program för samarbete och utveckling inom . 1995/96:Fi117 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gröna jobb och utökade budgetramar inom energisektorn, 24. beslutar att programmet för samarbete och utveckling inom skall genomföras i stället för fem och ges en tydlig miljöinriktning, 31. hos regeringen begär förslag till hur moment om företagande kan komma in i kursplanerna i alla stadier i undervisningsväsendet, 32. hos regeringen begär förslag till inrättande av ett särskilt organ för fortlöpande förenklingar och avregleringar för företagande, 35. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt stöd till nätverk som stimulerar småföretagens miljötänkande, 36. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare medel för utökning av rådgivningen vid landets kooperativa utvecklingscentrum som del i den aviserade satsningen på företagande, 37. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att överflytta ansvar för delar av anslag för nyföretagarlån och lån till kvinnors företagande till LKU, i enlighet med vad som anförts i motionen, avslår regeringens förslag till treårigt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt, 40. hos regeringen begär förslag till samlad redovisning och analys av företagsstöden i enlighet med vad som anförts i motionen, 56. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att hälften av det stöd som utgår till nyföretagande tilldelas kvinnliga företagare. 1995/96:Fi118 av m.fl. (kds) såvitt gäller yrkandena att 5. hos regeringen begär förslag om minskat företagsstöd med för , för och för för finansiering av nedsättning av arbetsgivaravgifterna, 31. beslutar om fortsatt investeringsstöd för solvärme i bostäder, 32. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt stöd till investeringar i vindkraft. 1995/96:Fi119 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att 1. avslår förslaget om ett program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. avslår förslaget om ett program för samarbete och utveckling inom i enlighet med vad som anförts i motionen. 1995/96:Fi123 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (12) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om programmet för samarbete och utveckling inom . 1995/96:Fi125 av och (båda m) såvitt gäller yrkandet (1) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av frihandel mellan EU och tredje land samt den inre marknadens fulla förverkligande och upprätthållande. 1995/96:Fi131 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av samordnade insatser för att utveckla svensk formgivning som ett medel för ökad tillväxt, nationell identitet och livskvalitet. 1995/96:Fi134 av m.fl. (s, c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att möjliggöra för kooperativa företag och lokala kooperativa utvecklingscentrum att på olika sätt aktivt medverka i processen för att minska arbetslösheten i vårt land. 1995/96:Fi135 av och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnliga affärsrådgivare. 1995/96:Fi136 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör få i uppdrag att utveckla ett system för kreditgivning i enlighet med vad som anförts i motionen. 1995/96:Fi137 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör få i uppdrag att utveckla ett system för kreditgivning i enlighet med vad som anförts i motionen. De motioner om sysselsättningsåtgärder väckta med anledning av händelse av större vikt som behandlas här är följande: 1995/96:A45 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (1, delvis) att hos regeringen hemställer om ett förslag, att presenteras skyndsamt, om sänkta arbetsgivaravgifter inom tjänstesektorn finansierade med besparingar, i första hand på de s.k. företagsstöden. 1995/96:A46 av m.fl. (kds) såvitt gäller yrkandena att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attityder till företagande, 2. hos regeringen begär förslag om åtgärder för att minska byråkratin för mindre företag i enlighet med vad som anförts i motionen, (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillgång till riskkapital, (delvis) hos regeringen begär förslag om åtgärder för att förbättra inve-steringsklimatet i enlighet med vad som anförts i motionen, (delvis) hos regeringen begär förslag om åtgärder för kompetensutveckling och forskning i enlighet med vad som anförts i motionen, 11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagsstöd, (delvis) hos regeringen begär förslag om åtgärder för att stimulera tjänstesektorn i enlighet med vad som anförts i motionen. 1995/96:A49 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att (delvis) hos regeringen begär förslag om enklare regler för nya företagare och för att anställa i enlighet med vad som anförts i motionen, 20. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyldighet för kommunerna att upphandla i konkurrens, 21. hos regeringen begär förslag om inställelse av uppgiftslämnandeskyldighet i enlighet med vad som anförts i motionen, 22. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en statlig avregleringsdelegation, 25. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatta privatiseringar, (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en särskild utredning av vilka forskningsområden som har särskild betydelse och särskild potential för och svenska företag, 38. hos regeringen begär förslag om en databas om forskning i enlighet med vad som anförts i motionen. Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt, m.m. Regeringens syn på näringspolitikens inriktning redovisas i propositionen (avsnitten 5.1 och 5.2). Näringspolitik i vid mening syftar till att främja en långsiktig och uthållig ökning i materiell levnadsstandard genom att främja förnyelse och tillväxt i näringslivet, anförs det. En politik för att främja sådan tillväxt och förnyelse sägs i första hand handla om att med olika generella medel stärka det nationella produktionssystemet. En grundläggande uppgift är därvid att skapa sådana institutionella förhållanden att marknaden fungerar effektivt samt att verka för att det finns drivkrafter som gör det lönsamt för företagen att satsa långsiktigt på investeringar och innovationer och för enskildas förkovran. konkurrens är en förutsättning för dynamik och förnyelse i näringslivet, heter det vidare. Det är centralt att spelreglerna är överskådliga, konsekventa och så stabila som möjligt. De små företagen spelar genom sin flexibilitet en avgörande roll för förnyelsen i näringslivet, anförs det i propositionen. För att få till stånd en mer dynamisk tillväxtmiljö är det väsentligt att regelsystem förenklas och att attityder till tillväxt, företagande, entreprenörskap och innovationer påverkas. En viktig del av näringspolitiken avser att hindra onödig fastlåsning i gamla strukturer och företag, sägs det. Etablerandet av villkor som främjar långsiktiga och tillväxtskapande investeringar av stora företag, svenska såväl som utländska, är ett viktigt näringspolitiskt mål, anför regeringen. Nyföretagande och företagstillväxt måste vidare främjas. Näringspolitiken måste därför underlätta expansion i de små företagen och undanröja dessa företags handikapp vad gäller förmågan att utveckla ny teknik, att investera i kunskap och att inhämta information samt underlätta de små företagens riskkapitalförsörjning. De små och medelstora företagens förmåga att övergå till flexibla arbetsorganisationer, öka kunskaps- och kompetensnivån samt ta i bruk modern teknik kommer att spela en viktig roll för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning under återstoden av , anförs det vidare i propositionen. Det är därför en angelägen uppgift för näringspolitiken att främja denna utveckling. Den kommunala självstyrelsen och den decentralisering av beslut som skett har vidare gjort de lokala och regionala nivåerna till betydelsefulla näringspolitiska aktörer, sägs det. Denna utveckling vill regeringen förstärka och aviserar sin avsikt att ta initiativ till en brett upplagd satsning på samverkan för tillväxt, varvid en utgångspunkt skall vara att ge näringspolitiken en ny utformning. Arbetet kommer att koncentreras till en kraftsamling för regional utveckling, framhålls det. Regeringen föreslår att det skall inrättas ett särskilt treårigt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt och att det till detta program skall anvisas (propositionen s. 5.14). Någon precisering av hur medlen skall fördelas på olika - i propositionen angivna - ändamål görs inte. har dock, efter information från , erhållit vissa uppgifter om medelsfördelningen. Dessa uppgifter återges i det följande i anslutning till en redovisning av de olika ändamålen. Det bör dock understrykas att de angivna beloppen endast skall ses som schablonmässiga uppskattningar för att skall ges en uppfattning om den ungefärliga storleksordningen på de olika insatserna. Det bör även noteras att beslut endast gäller det totala anslagsbeloppet och inte de olika delarna. Det skall också påpekas att en summering av de belopp som anges i det följande inte överensstämmer med det anslagsbelopp som regeringen föreslår. Detta beror på att insatserna på de olika områdena till vissa delar är överlappande. Syftet med programmet är att näringslivets tillväxt skall stärkas och sysselsättningen ökas, sägs det i propositionen. Programmet redovisas under följande fyra huvudrubriker: - Företag skall växa med kunskap, - Enklare att starta och driva företag, - En ny regional näringspolitik, - Fler exportföretag. Under den första huvudrubriken, Företag skall växa med kunskap, redovisas åtgärder på följande sex områden: a) ; b) samverkan mellan mindre högskolor och näringsliv; c) insatser för tekniköverföring till de mindre företagen; d) teknikspridning från stora till små företag; e) insatser för ökat teknikintresse genom vetenskapliga centrum; f) inrättande av en miljöteknikdelegation m.m. Syftet med - som är ett samverkansprojekt mellan regeringen och ett 40-tal organisationer - är att stimulera och understödja processer som är av betydelse för ekonomins långsiktiga förnyelsekraft och utvecklingstakt genom att påverka attityder, att belysa sambandet mellan innovationer, tillväxt och välfärd samt att utmana individer, företag och organisationer att själva ta initiativ till förbättringar. startades formellt ( skall det öppnas ett kansli vid . Den egentliga kampanjdelen påbörjas och varar under hela detta år. Kostnaderna för har beräknats till ca , varav ca är fasta kostnader som avses svara för. På området samverkan mellan mindre högskolor och näringsliv anför regeringen att de mindre och medelstora högskolorna nu bör tillföras ytterligare medel för aktiva insatser för ökad samverkan med näringslivet, den s.k. tredje uppgiften för högskolorna. I budgetpropositionen 1995 meddelades att under budgetåren 1994/95 och 1995/96 hade anvisats för forskningssamverkan mellan universitet/högskolor och representanter för industri, näringsliv och samhälle (prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 103, bet. För projekt på detta område har ca beräknats. Regeringen informerar om sin avsikt att i den forskningspolitiska propositionen återkomma till den principiella frågan om samverkan mellan universitet, högskolor och näringsliv. Underlag härför finns bl.a. i betänkandet Samverkan mellan högskolan och näringslivet (SOU 1996:70). På området insatser för tekniköverföring till de mindre företagen hänvisar regeringen till ett pilotprogram för tekniköverföring till små företag via industriforskningsinstitut som bedrivits . Detta program, som har omfattat sju institut, skall nu utvidgas till ytterligare institut. Kostnaderna har beräknats till ca . Möjligheterna att ta till vara fördelar av deltagande i det internationella standardiseringsarbetet bör vidare utnyttjas, anförs det i propositionen. För detta senare ändamål har beräknats. Under rubriken från stora till små företag redovisar regeringen sin åsikt att staten bör stödja uppbyggnad av industriella utvecklingscentrum (IUC) i de delar som krävs för att åstadkomma ett effektivt och nationellt sammanhållet . För att säkerställa nyttiggörandet av IUC:s kapacitet gentemot de små och medelstora företagen bör staten temporärt bidra till finansieringen, anförs det. Delfinansiering sägs också kunna sökas från . Enligt uppgift från planeras ett sexårigt program. IUC finns eller kan bli aktuella i följande orter: , , , , , , , , och (med filialer i och ). Avsikten är att berörda IUC skall kunna få ersättning i efterskott från staten för faktiskt utförd verksamhet som riktar sig till små och medelstora företag. Verksamheten skall utformas på ett konkurrensneutralt sätt. Statens kostnader beräknas till ca . Regeringen aviserar vidare insatser för ökat teknikintresse genom vetenskapliga centrum. Sådana centrum har internationellt visat sig kunna fungera som en kraftfull pedagogisk resurs i arbetet att stimulera intresset för teknik och naturvetenskap hos allmänheten, anför regeringen. Tillsättandet av en grupp med uppgift att utreda förutsättningarna för inrättandet av vetenskapliga centrum aviseras i propositionen. Regeringen föreslår slutligen i detta avsnitt inrättande av en miljöteknikdelegation. Denna delegation skall vara fristående men ha kanslisamverkan med (). En strategi för verksamheten skall utarbetas, omfattande konkreta mål och ett program för upphandling. För större projekt kan en samverkan med den i propositionen föreslagna delegationen för ekologisk omställning komma i fråga. Kostnaderna för miljöteknikdelegationen har beräknats till ca . Regeringen aviserar vidare i propositionen att ett antal myndigheter skall ges i uppdrag att rapportera sina erfarenheter av tillämpningen av lagen om offentlig upphandling (1992:1528) vad gäller miljöanpassning av upphandlingen. I propositionen aviseras också att en särskild utredare skall ges i uppdrag att - tillsammans med svenska standardiseringsorganisationen, näringslivet och berörda myndigheter - analysera och föreslå hur miljöhänsyn, i form av miljökonsekvensbeskrivningar eller livscykelanalyser, kan integreras i det svenska standardiseringsarbetet. För detta senare ändamål har ca beräknats. Under den andra huvudrubriken, Enklare att starta och driva företag, redovisas åtgärder på följande fem områden: a) skatter; b) handel med småföretagsaktier m.m.; c) patentintrångsförsäkring; d) en delegation för förenkling för småföretagen; e) översyn av reglerna inom tjänstesektorn. Beträffande skatteområdet hänvisas dels till ett särskilt avsnitt (4) i propositionen, dels till förslag som avses att framläggas . Skattefrågor tillhör inte näringsutskottets beredningsområde. Under rubriken med småföretagsaktier m.m. anför regeringen att behovet av åtgärder för att underlätta genomförandet av olika projekt inom området bör övervägas ytterligare. Det gäller att följa utvecklingen av nya marknadsformer för kontakt mellan företag och investerare. Uppgiften för en marknadsplats är dels att utgöra mötesplats för förmedling av nytt kapital - s.k. primärmarknad - dels att möjliggöra handel med småföretagsaktier - s.k. sekundärmarknad. Kostnaderna har beräknats till ca . Regeringen informerar vidare under denna rubrik om hur den tidigare beslutade (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. NU18) utökningen av riskkapitalverksamheten vid Industrifonden skall organiseras. Beslutet innebar att fonden även skall kunna arbeta med att förstärka det egna kapitalet i företag, i form av t.ex. aktieteckning på minoritetsbasis. Avsikten är att Industrifonden skall kunna gå in indirekt med ägarkapital i små och medelstora företag, genom att fonden blir delägare i regionala riskkapitalbolag. Regeringen hänvisar i propositionen till att den tidigare (prop. 1995/96:25) har aviserat att möjligheterna att införa en svensk patentintrångsförsäkring byggd på kommersiella grunder skall undersökas. Bakgrunden är att svenska patentinnehavare inte kan försäkra sig mot patentintrång. Avsikten är att en försäkring skall vara en övergångslösning fram till det att en planerad europeisk försäkring i regi kan komma till stånd. Regeringen meddelar nu sin avsikt att ta nödvändiga beslut för att genomföra en patentintrångsförsäkring. Kostnaderna, som avser ställande av garanti, beräknas till ca . Tillsättandet av en delegation för förenkling för småföretagen aviseras i propositionen. Delegationens arbete skall syfta till att utgöra underlag för att fortlöpande ta fram konkreta åtgärder som kan förbättra det svenska företagsklimatet. Regleringar och de uppgiftslämnarkrav som ofta är kopplade till dem kan innebära en konkurrenssnedvridning för små företag i förhållande till stora företag, sägs det. En central aspekt anses därför böra vara att bredda och intensifiera arbetet med regelreformering och avreglering. En systematisk granskning av företagsregler pågår inom , erinras det om. Under rubriken av reglerna inom tjänstesektorn aviseras att regeringen skall låta göra en översyn av reglerna för anlitande av tjänster och en analys av vilken roll privatpersoners köp av tjänster har för samhällsekonomin. Uppdraget, som bör slutföras under innevarande år, avses också innefatta att förslag skall lämnas till regeländringar i syfte att stimulera utbud av och efterfrågan på tjänster. I propositionen aviseras vidare ett uppdrag till . Under den tredje huvudrubiken, En ny regional näringspolitik, redovisas åtgärder under följande sex områden: a) ökad samverkan i länen; b) ytterligare medel för småföretagsutveckling m.m.; c) helhetssyn vid organisatoriska förändringar i statlig verksamhet; d) en utvecklad turistnäring; e) en utvecklad skogsnäring; f) investeringsstöd till jordbruket. Regeringen avser att ta initiativ till en bred samverkan i länen med syfte att åstadkomma en effektiv, tillväxtorienterad närings- och regionalpolitik, anförs det. Landshövdingarna i samtliga län skall ges ett förhandlingsuppdrag som - förutom ansvar för ledning och samordning - skall innebära att förslagen skall vara väl förankrade hos alla berörda aktörer. Ytterligare riktlinjer kommer att lämnas . Under rubriken medel för småföretagsutveckling m.m. hänvisar regeringen till goda erfarenheter av olika företagsinriktade åtgärder som finansierats från anslaget (A 2) Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under huvudtitel. I propositionen föreslås att ytterligare skall avsättas från det nu föreslagna anslaget för programmet för småföretagsutveckling m.m. Åtgärderna bör i princip ha samma inriktning som de nuvarande, anförs det. Regeringen redovisar i detta sammanhang att den avser att se över hur stödet till kvinnors företagande kan förbättras i olika avseenden. Vidare sägs att skall tillföras folkrörelserådet Hela skall leva. En helhetssyn vid organisatoriska förändringar i statlig verksamhet bör eftersträvas, sägs det i propositionen. För att åstadkomma rimliga förutsättningar för den regionala samordningen och en bättre helhetssyn vad gäller den nationella strukturen i förändringarna bör en avvägning göras mellan olika verksamhetsområden och myndigheter på nationell nivå. Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen på området. I avsnittet om en utvecklad turistnäring sägs att det - för att öka konkurrenskraft i förhållande till konkurrentländerna samt för att öka tillväxten och antalet sysselsatta - är motiverat att den statliga satsningen på internationell marknadsföring ökar, som branschen tar sin del av ansvaret för finansieringen. På detta område har ca beräknats. En samordnad insats bör göras för skogsindustriell forskning och utveckling, anförs det i propositionen. Denna insats skall fokusera tillgängliga resurser samt öka samarbetet mellan industrin och forskningen. Förslaget innebär att de offentliga medel som finns tillgängliga för skogsindustriella forskningsinsatser skall samordnas med relevanta delar av fakultetsmedel. Industriell motfinansiering förutsätts. Det totala beloppet på detta område ligger i storleksordningen , varav ca avser nytillskott. Det sista området, investeringsstöd till jordbruket, kommer att tas upp i budgetpropositionen och föreslås inte bli tilldelat medel från det här aktuella anslaget. Frågan tillhör vidare inte näringsutskottets beredningsområde. Den sista huvudrubriken, Fler exportföretag, berör verksamhet. Regeringen anför att det projekt, - 100 exportsäljare, som rådet bedrev (1995 bör fortsätta. Ca har beräknats för detta. föreslås i annan del av propositionen (s. 7.31) också bidra med medel för verksamheten. behandlar i detta sammanhang motioner som direkt och indirekt berör det i propositionen föreslagna programmet för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Vidare behandlas här motioner som tar upp mer allmänna näringspolitiska frågor. Först redovisas parti- och kommittémotioner och därefter ett antal motioner från enskilda motionärer. Moderata samlingspartiets syn på näringspolitikens inriktning redovisas i partimotionen 1995/96:A49. Att utveckla företagandet i måste bli politikens huvuduppgift , anförs det. Förslag på olika områden i detta syfte läggs fram i motionen. Här redovisas de förslag som rör näringsutskottets beredningsområde. bör hos regeringen begära förslag om enklare regler för att bli företagare och för hushåll att anställa någon för att utföra tjänster, anför motionärerna. Vidare föreslår de att det skall införas en skyldighet för kommunerna att upphandla i konkurrens. Verksamhet som kan genomföras i konkurrens bör, enligt motionärerna, inte drivas i form av offentligt monopol. En konkurrensrevision borde genomföras kontinuerligt för att visa hur kommunen sköter upphandling, konkurrensutsättning m.m. För små företag utgör krångel i myndighetsrelationer och krav på uppgiftslämnande en betydande arbetsbörda, hävdas det vidare i motionen. Motionärerna föreslår därför att all skyldighet för företag att lämna statistiska uppgifter skall ställas in , och att det skall göras en kritisk prövning av hela det regelkomplex som uppgiftslämnandet baserar sig på. Vid denna prövning bör erfarenheterna av den inställda uppgiftsskyldigheten tas till vara, anför motionärerna. De föreslår vidare att en statlig avregleringsdelegation skall inrättas. Som princip anses därvid böra gälla att varje företagsregel skall omprövas .