yttr · GJ05UBU7Y · 1996-01-01 00:00:00 — Motionärerna vill därför att hos regeringen begär förslag om en förbättring av svenskundervisningen för invandrare (sfi). Regeringen bör återkomma till med ett program för hur sfi skall ges högsta prioritet, anför de. Utskottet erinrar om att svenskundervisningen för invandrare har utretts av (Ku 1994:11). Kommittén har avlämnat sitt slutbetänkande , framtiden och mångfalden (SOU 1996:55). I betänkandet föreslås flera ändringar i sfi-undervisningen i syfte att underlätta integrationen av invandrare i det svenska samhället. Bland annat skall introduktionsutbildning som inkluderar sfi bedrivas på heltid och kommunerna skall vara skyldiga att tillhandahålla sfi inom efter bosättningen. Kursplanen för sfi skall ses över. Kommittébetänkandet remissbehandlas med sikte på att en proposition med ett samlat förslag om invandrarpolitiken skall kunna läggas fram för . Utskottet vill vidare påminna om att , enligt begäran, har utrett frågan om ett utvecklingscentrum för sfi. Verket har i en rapport () ställt sig positivt till inrättandet av ett sådant utvecklingscen-trum. förslag skall enligt uppgift från nu remissbehandlas. Med hänvisning till det anförda anser utbildningsutskottet att motion 1995/96:A49 yrkande 49 bör avstyrkas av finansutskottet. En ny utbildningsorganisation med stöd av modern informationsteknik bör enligt motion 1995/96:A49 (m) yrkande 50 utvecklas i . Den skall kunna omfatta alla utbildningsnivåer och syfta till att säkerställa att företagsetableringar inte uteblir i inland därför att utbildningsmöjligheterna för anställda och deras familjer inte är konkurrenskraftiga jämfört med andra delar av landet. , och bör göras gemensamt ansvariga för den nya organisationen, som bör introduceras , anser motionärerna. Utskottet erinrar om att regeringen i propositionen (s. 6.31) aviserar en nationell IT-satsning inom universitets- och högskoleområdet samt biblioteksväsendet m.m. (U 1995:07, dir. 1995:69) har till uppgift att föreslå åtgärder som kan främja användningen av distansmetoder inom främst vuxenutbildningen och högskolan. Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande . bör enligt utskottets mening inte föregripa regeringens förslag på dessa punkter. I det kommunala ansvaret för den föreslagna vuxenutbildningssatsningen ingår enligt propositionen bl.a. inventering av den lokala arbetsmarknadens utbildnings- och kompetensbehov (s. 6.15). Utskottet anser inte att högskolorna i bör ges i uppdrag att parallellt med eller i stället för kommunerna svara för nödvändig vuxenutbildning på grundskole- och gymnasienivå. Med hänvisning till det anförda förordar utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motion 1995/96:A49 yrkande 50. Expansion av den högre utbildningen föreslår i motion 1995/96:Fi118 yrkande 9 att högskoleutbyggnaden begränsas till 22 500 platser i stället för av regeringen föreslagna 30 000. Motionärerna pekar på risken för att kvaliteten blir lidande vid en alltför snabb utbyggnad. bör därför tillkomma endast 7 500 platser. Utskottet noterar att regeringen - för att ge utrymme för en god planering av den fortsatta expansionen - har ändrat sitt förslag från den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) om takten i expansionen. I stället för att ytterligare 10 000 platser skall tillkomma och ytterligare 5 000 platser planerar regeringen nu att samtliga 15 000 ytterligare platser skall tillkomma först . Som utskottet har anfört i sitt yttrande över vårpropositionen (1995/96:UbU6y s. 8) spelar bedömning av högskolornas arbete med kvalitetsutveckling en viktig roll vid beslut rörande den högre utbildningen. Verket har också till uppgift att stödja och främja arbetet vid universitet och högskolor med att förbättra verksamhetens kvalitet. Utskottet anser inte att bör motsätta sig regeringens plan för expansionen och förordar därför att finansutskottet avstyrker motion 1995/96:Fi118 yrkande 9. I motion 1995/96:Fi128 (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens avtal med Stiftelsen angående utbyggnaden av (). Motionären åberopar vad regeringen i propositionen anför om ytterligare platser (600) till högskolan och finner som det enda rimliga att utbyggnaden av IHH enligt avtalet med staten (100 platser ) bör ligga utöver "nytillskottet". Som redan framgått har regeringen i propositionen redovisat sin bedömning rörande fördelningen av de 30 000 platserna mellan universiteten och högskolorna . Av dessa tillförs Stiftelsen 600 platser. Utskottet har inget att erinra mot att regeringens slutliga förslag i höstens budgetproposition utarbetas i huvudsaklig överensstämmelse med sammanställningen i propositionen. Det finns enligt utskottet inget skäl till särskild behandling av mot bakgrund av tidigare gjord överenskommelse mellan staten och stiftelsen om utbyggnad av högskolan. Motionen bör avslås av . Frågan om bibehållen kvalitet i utbildningen mot bakgrund av den föreslagna satsningen tas upp i ytterligare tre motionsyrkanden (jfr yrk. 9 i mot. 1995/96:Fi118 ovan). Att ständigt beakta utbildningarnas kvalitet bör enligt motion 1995/96:Fi121 (m) vara den avgörande utgångspunkten såväl för tidpunkten för en fortsatt utbyggnad som för fördelningen av platser mellan lärosäten. Det är minst lika viktigt att öka examinationsfrekvensen som att forcera fram nya platser. Ett uttalande av härom begärs i motionen (yrk. Även i motion 1995/96:A49 (m) yrkande 34 framförs att utbyggnaden skall ske med beaktande av utbildningens kvalitet. I syfte att ge företräde åt kvalitetsinvesteringar, t.ex. vad avser lärarkompetens och utrustning, bör enligt motionärerna ett särskilt kvalitetsanslag inrättas. I motion 1995/96:Fi123 (fp) yrkande 11 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utbildningssektorn präglas av kvalitet, mångfald och långsiktighet. Ett långsammare tempo i själva utbyggnaden kan accepteras, om det är nödvändigt för att behålla kvaliteten. har tidigare under innevarande behandlat motionsledes framförda yrkanden liknande dem som är för handen. Vid sin beredning av den s.k. tillväxtpropositionen (1995/96:25), i vilken regeringen hade aviserat sin avsikt att permanenta den hittillsvarande av arbetsmarknadsskäl pågående satsningen på utbildning, och med anledning av en i anslutning till propositionen väckt motion utgick utskottet när det gäller de kvalitativa villkoren för en utbyggnad av den högre utbildningen från att de uppmärksammas av regeringen i kommande förslag om utbyggnad (1995/96:UbU2y). Frågor om kvaliteten i utbildningen aktualiserades återigen motionsledes med anledning av regeringens s.k. vårproposition (1995/96:150) med förslag till beräkning av utgiftsområdena 15 och 16. Beräkningen var bl.a. grundad på den omfattande utbildningssatsning som är i fråga. Utskottet pekade på att den planerade expansionen på högskoleområdet främst avsåg de mindre och medelstora högskolorna. Så långt utskottet kunde bedöma förelåg möjligheter för fortsatt utbyggnad vid dessa. Utskottet förutsatte att högskolornas arbete med kvalitetsutveckling oavlåtligt drivs vidare och erinrade om den viktiga roll som bedömning av detta arbete spelar vid beslut rörande högre utbildning. Vidare anförde utskottet att det ankommer på att stödja och främja arbetet vid universitet och högskolor på att förbättra verksamhetens kvalitet (1995/96:UbU6y). Utskottet hänvisar i nu förevarande sammanhang till vad utskottet tidigare anfört i frågan. Utskottet kan nu konstatera att universiteten och fackhögskolorna avses få en relativt ringa del av expansionen inom högskolan. Denna kommer främst att ske vid de mindre och medelstora högskolorna med särskild tyngdpunkt på Bergslagen, och Sundsvall-Härnösand-Östersund samt sydöstra . Utskottet konstaterar att ökningen som föreslås för till större delen avser en utbyggnad av den högre utbildningen i . Den förhållandevis stora ökningen av antalet platser som föreslås på innebär enligt utskottets uppfattning att blir en självständig högskola under den senare delen av treårsperioden. Av propositionen framgår att högskolornas egna bedömningar avseende möjligheten av anordna fler platser har vägts in i regeringens överväganden avseende förslaget till fördelning av platserna. Utskottet förutsätter att såväl högskolorna som regeringen därvid beaktat möjligheterna att bibehålla hög kvalitet i verksamheten. Det bör påpekas att regeringen senarelagt en utläggning av 10 000 platser jämfört med vad som angavs i vårpropositionen för att ge utrymme för en god planering. Utskottet ställer sig inte bakom förslaget om ett särskilt kvalitetsanslag. All verksamhet inom högskolan är underkastad bestämmelserna i 1 kap. högskolelagen (1992:1434) där det föreskrivs att verksamheten skall avpassas så att en hög kvalitet nås, såväl i utbildningen som i forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet. Det är en gemensam angelägenhet för högskolornas personal och studenterna vid högskolorna att de tillgängliga resurserna utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten (4 §). Mot bakgrund av att yrkande 5 i motion 1995/96:Fi121 förefaller att ta sikte även på vuxenutbildningssatsningen vill utskottet i det här sammanhanget fästa uppmärksamheten på vad regeringen säger om roll. När det gäller tillsyn, uppföljning, utvärdering och andra verksamheter som normalt åligger , skall den verksamhet som blir följden av statens extra satsning behandlas på samma sätt som all annan verksamhet inom det offentliga skolväsendet för vuxna och vid statens skolor för vuxna. Vidare menar regeringen att det utöver normala utvärderingsverksamhet bör göras en fristående utvärdering vad gäller genomförandet och effekterna av den särskilda satsningen på vuxenutbildning . Utskottet utgår från att vad regeringen här anför innebär att kvaliteten i verksamheten kommer att ägnas stor uppmärksamhet. Med hänvisning till vad utbildningsutskottet nu har anfört föreslår utskottet att finansutskottet avstyrker motionerna 1995/96:Fi121 yrkande 5, 1995/96:Fi123 yrkande 11 och 1995/96:A49 yrkande 34. I motion 1995/96:A49 (m) yrkande 37 anförs att forskningen måste hålla högsta kvalitet för att skall kunna möta den internationella konkurrensen. Motionärerna föreslår att regeringen säkerställer att en bred process inleds genom vilken universitet, högskolor och företag söker definiera vilka forskningsområden, inriktningar och villkor i övrigt som är av särskild betydelse för och svenska företags utveckling, liksom inom vilka områden har särskilda möjligheter att hävda en position i forskningsfronten. I yrkandet talas det om en särskild utredning. Utskottet noterar att utredningen av forskningsresultat, samverkan näringsliv-högskola, NYFOR, (N1995:10) överlämnade sitt huvudbetänkande Samverkan mellan högskolan och näringslivet (SOU 1996:70) till regeringen. Utredningen behandlar utförligt frågor som rör exempelvis näringslivets behov av högskolan och högskolans uppgift att samverka med näringslivet. Det konstateras (s. 178) att utbildning och forskning av hög kvalitet förutsätter ett samspel (kursiverat av utredningen) mellan högskolan och det omgivande samhället. Högskolans roll i samverkan med näringslivet diskuteras utförligt. Utredningens betänkande, som remissbehandlas, kommer att ingå i underlaget för forskningspropositionen . Utskottet utgår från att frågor av den art som motionärerna här tar upp kommer att behandlas i forskningspropositionen. Något särskilt uttalande av om en utredning i enlighet med motionärernas önskemål anser utskottet inte vara påkallat, varför finansutskottet bör föreslå att förevarande yrkande avslås av . I motion 1995/96:Fi117 (mp) yrkande 53 begärs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat deltagande från universitet och högskolor i form av service till och samarbete med den offentliga tjänstesektorn och det privata näringslivet. Ett likartat yrkande med förslag om åtgärder för kompetensutveckling och forskning framförs i motion 1995/96:A46 (kds) yrkande 8. Kommersialiseringen av forskning bör stimuleras genom att utbytet mellan högskolor och näringsliv förbättras. Även i det här sammanhanget vill utskottet erinra om det avlämnade utredningsbetänkandet Samverkan mellan högskolan och näringslivet (SOU 1996:70), i vilket framför ett antal förslag för att underlätta ett samspel mellan högskolan och näringslivet. De små och medelstora företagens samverkan med högskolan behandlas av kommittén i ett särskilt betänkande (SOU 1996:89), som avlämnades i början av innevarande juni månad och som remissbehandlas för att sedan ingå som underlag i forskningspropositionen . Utskottet konstaterar att de frågor som motionärerna tar upp har utretts och utgår från att de kommer att närmare behandlas av regeringen i forskningspropositionen och budgetpropositionen. Med hänvisning härtill bör finansutskottet avstyrka motionerna 1995/96:Fi117 yrkande 53 och 1995/96:A46 yrkande 8 delvis. Förslag om en databas om forskning förs fram i motion 1995/96:A49 (m) yrkande 38. I databasen bör finnas upplysningar om forskningens resultat och om pågående forskningsprojekt. En sådan databas bör vara tillgänglig för företagen. Utskottet erinrar om att regeringen i proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik anmälde att skulle få i uppdrag att i samråd med m.fl. utarbeta ett förslag till ett forskningsinformationssystem med Internet som informationsbärare. Målet är att nå ett väl utbyggt och överblickbart system över hela landet . Systemet skall vara riktat mot allmänheten och mot utbildningsväsendet. hade tidigare i vår inget att erinra mot planerna (1995/96:UbU5y). Utskottet har erfarit att uppdraget kommer att beslutas och att redan har påbörjat överläggningar med intressenter i frågan. Med hänvisning till att motionärernas syfte med yrkandet förefaller tillgodosett med de redovisade förhållandena föreslår utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker bifall till yrkandet. I två motioner behandlas frågor om utbildning i företagande och vikten av att skolan bidrar till att lägga grunden till ett företagsvänligt klimat. I motion 1995/96:Fi117 yrkande 31 framhålls att det är viktigt att moment om företagande kommer in i kursplanerna i alla stadier i undervisningsväsendet. begär i sin partimotion 1995/96:118 yrkande 14 förslag om ett nationellt program i gymnasieskolan med speciell inriktning på företagande, motsvarande kurser inom folkhögskolan samt kurser och utbildningsprogram inriktade på företagande på högskolenivå. har tidigare behandlat frågor om arbetsliv och företagande i skolan. Senast i början av innevarande pekade utskottet bl.a. på att företagarfrågor tas upp i flera av de nya kursplanerna som fastställts och att det också förekommer olika lokala kurser inom området (bet. 1995/96:UbU3 s. 21). Utskottet framhöll att den nya gymnasieskolan ger betydligt större utrymme för flexibla lösningar på lokal nivå, vilket också många kommuner har utnyttjat. Företagarutbildning har startats vid ett antal gymnasieskolor. På högskolenivå förekommer vid flera högskolor kurser och utbildningsprogram på nu berört område. Högskolorna själva beslutar om vilka kurser som skall ges vid resp. högskola. Det ankommer inte på att besluta om innehållet i universitetens och högskolornas utbildningar. bör med hänvisning till det anförda avstyrka förevarande yrkanden om företagarutbildning. I partimotion 1995/96:Fi116 yrkande 17 begärs ett tillkännagivande av till regeringen om att även gymnasieskolans elever skall ges möjlighet att behörighets- eller konkurrenskomplettera betyg utan att behöva erlägga någon avgift. Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande. Regeringen anger i propositionen att kommunerna inom ramen för den nu aktuella vuxenutbildningssatsningen får en skyldighet att genomföra prövning för den som vill skaffa sig ett formellt betyg utan att ha gått en kurs. Prövningen skall kunna ske avgiftsfritt. Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört härom. När det gäller frågan om att även gymnasieskolans elever skall ges möjlighet att avgiftsfritt behörighets- eller konkurrenskomplettera vill utskottet erinra om att möjligheterna för eleverna att i gymnasieskolan genom prövning höja ett minst godkänt betyg, s.k. konkurrenskomplettering, har avskaffats (prop. 1994/95:174, UbU19, rskr. Däremot finns möjlighet att efter studierna i gymnasieskolan, dvs. såsom vuxenstuderande, genom prövning höja ett erhållet minst godkänt betyg. Utskottet ansåg i samband med behandlingen av frågan om avgifter för prövning att det är rimligt att huvudmännen ges möjlighet att ta ut avgifter för vissa prövningar, eftersom huvudmännen har kostnader för att anordna prövningar (bet. 1994/95:UbU19 s. 7). Enligt förordningen om avgifter för prövning inom det offentliga skolväsendet (SFS 1991:1124) får avgift vid prövning uppgå till högst . Vidare får avgift inte tas ut för den som har gått ut och inte uppnått kursplanens mål för det nionde skolåret och för elever i gymnasieskolan och inom den kommunala vuxenutbildningen eller vid en statens skola för vuxna som har fått betyget Icke godkänd på den kurs prövningen gäller. Reglerna för avgifter är således enligt denna förordning lika för gymnasieskolans elever och för vuxenstuderande i allmänhet. Utskottet anser inte att bör besluta om ändring i gällande regler för de avgifter som är i fråga. Med hänvisning härtill föreslås att finansutskottet avstyrker yrkande 17 i motion 1995/96:Fi116. bör, föreslås det i motion 1995/96:A49 (m) yrkande 32, hos regeringen begära förslag om ett system med nationell skolpeng i syfte att konkurrensutsätta skolan. En förutsättning för att göra skolan mer variationsrik är att fristående skolor garanteras goda arbetsmöjligheter. En full frihet kan främjas genom introduktion av en nationell skolpeng som går till de skolor, fristående och kommunala, som förmår tillgodose elevers och föräldrars önskemål. Formerna för systemet bör utvecklas skyndsamt, så att det kan introduceras , anför motionärerna. Utskottet behandlade sedan ett likartat yrkande väckt med anledning av den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150, mot. 5, UbU6y) och utgår från att förevarande yrkande innefattar samma grundläggande förändring såvitt avser kommunernas ansvar för skolans finansiering som det då aktuella yrkandet. Detta gick bl.a. ut på att införandet av nationell skolpeng skulle förenas med en skatteväxling mellan stat och kommun samt att staten skulle ta ansvaret för skolans finansiering. Utskottet fann att förslaget uttryckligen innebär att staten tar det ekonomiska huvudansvaret för skolans verksamhet och tog avstånd från den misstro mot kommunernas förmåga att fullgöra sina åligganden på skolområdet som motionen enligt utskottet gav uttryck för. avslog på utbildningsutskottets och finansutskottets förslag yrkandet (bet. FiU10, rskr. har inte ändrat uppfattning i frågan och anser att även nu bör avslå förslaget om nationell skolpeng. Vissa åtgärder mot arbetslösheten, m.m.