yttr · GJ05LU4Y · 1996-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda samtliga utskott tillfälle att avge yttrande över förslag i proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik jämte motioner i de delar som rör respektive utskotts beredningsområde. I propositionen föreslås att antar regeringens förslag till mål för en nationell IT-strategi (avsnitt 4.1) samt godkänner regeringens förslag till prioriterade statliga uppgifter när det gäller att främja IT-utvecklingen (avsnitt 4.3). Prioriteringarna gäller rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning. beredningsområde berörs i avsnitt 5.1, som behandlar rättsordningen. Med anledning av propositionen har väckts sammanlagt tio motioner med ett 80-tal yrkanden. Fem motionsyrkanden berör helt eller delvis lagutskottets beredningsområde. , som beslutat avge yttrande i ärendet, får anföra följande. I propositionens avsnitt 5.1 anför regeringen att anpassningen och utvecklingen av rättsordningen skall påskyndas i syfte att undanröja de rättsliga hindren för en rationell användning av IT. Målet är att genomföra vissa högprioriterade författningsändringar . Målet är också att finna effektiva former för en kontinuerlig rättslig uppföljning av den snabba utvecklingen på IT-området. Mot bakgrund av de IT-rättsliga frågornas komplexitet och gränsöverskridande karaktär skall ett rättsligt observatorium inrättas. Observatoriet skall tills vidare knytas till regeringens . Observatoriet skall bl.a. göra en samlad kartläggning av alla rättsliga frågor som aktualiseras av utvecklingen på IT-området. Ett spörsmål som gäller det rättsliga observatoriet tas upp i motion T56 av m.fl. (v). Motionärerna anser att riksdagsledamöter bör ingå i observatoriet. I motionen yrkas tillkännagivande härom (yrkande 8). Enligt utskottets mening är det i lagstiftningsarbete i många fall viktigt att parlamentariker och olika intressegrupper i allmänhet får tillfälle att på ett så tidigt stadium som möjligt komma in i ett reformarbete. Politiker och specialister bereds därmed goda förutsättningar för ett fruktbart samarbete. I förevarande fall är det emellertid inte fråga om något traditionellt lagstiftningsarbete. Observatoriet är, såvitt utskottet kan bedöma, avsett att vara ett kontaktorgan som bl.a. skall utföra ett expertbetonat juridiskt kartläggningsarbete. Arbetet skall bedrivas i nära samverkan med regeringens , som är ett rådgivande organ till regeringen i övergripande och strategiska frågor på IT-området. Inte heller kommissionen, vars arbete skall pågå till utgången av , har i uppdrag att framlägga konkreta lagförslag. skall endast belysa rättsliga frågor, bl.a. upphovsrätt, sekretess, integritetsskydd och datasäkerhet, och är inte parlamentariskt sammansatt (dir. 1995:1, skr. 1995/96:103 s. 9-10). Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att förorda att det rättsliga observatoriet skall ha en parlamentarisk sammansättning. I de fall observatoriets kartläggningsarbete påvisar behov av lagstiftningsåtgärder utgår utskottet från att regeringen tillkallar kommittéer och utredare i den utsträckning som är erforderligt och i samband därmed överväger om parlamentariker bör knytas till utredningsarbetet. Det anförda innebär att utskottet anser att motion T56 yrkande 8 bör avstyrkas. I propositionen anger regeringen fem rättsområden som skall prioriteras. De prioriterade rättsområdena avser integritetsskyddet, regelverket för elektronisk dokumenthantering i offentlig förvaltning, upphovsrätt, reglering av distansarbete och telelagen. Målet är att genomföra erforderliga författningsändringar inom dessa prioriterade områden. Av de prioriterade rättsområdena tillhör upphovsrätten lagutskottets beredningsområde. m.fl. (kds) anser i motion T52 att det behövs en bredare lagöversyn än vad regeringen angett. Enligt motionärernas mening verkar regeringens prioritering vara gjord mest i syfte att lyfta fram de rättsområden där man bedömer att resultat kan förväntas. I motionen yrkas tillkännagivande om att en bredare lagöversyn bör komma till stånd (yrkande 2). kan - såvitt gäller utskottets beredningsområde - inte se att det föreligger något behov av att prioritera ytterligare rättsområden. Om det i samband med den kartläggning som det rättsliga observatoriet skall utföra visar sig att det finns ett behov av att ge förtur också till andra än de upphovsrättsliga frågorna på civilrättens område, förutsätter utskottet att kommer att uppmärksamma regeringen härpå. Utskottet förordar för sin del att motion T52 yrkande 2 avstyrks. Beträffande det prioriterade rättsområde som berör lagutskottet - upphovsrätten - anförs i propositionen att den s.k. mediasammansmältningen och användningen av datorlagrade verk innebär nya krav på rättsskyddet och på rättighetsadministrationen. Upphovsrättssystemet och skyddet för intellektuella äganderätter utsätts för betydande påfrestningar genom digitaliseringen. Denna gör det möjligt att, på sätt som inte varit möjliga tidigare, kom-primera verk och annan information, komprimera informationen i multimediaform, överföra och kopiera information med stor hastighet och slutligen även att manipulera informationen. Den nya tekniken kan, anförs vidare, medföra att upphovsmännen och andra rättighetshavare i hög grad förlorar kontrollen över användningen av sina verk och prestationer. finns det risker att IT:s långtgående kontrollmöjligheter utnyttjas på ett sätt som äventyrar olika intressen i informationsfrihet och som måste stämmas av mot ensamrättsanspråken. Den nya tekniken har, enligt vad som anförs i propositionen, inverkan på verksbegreppet, upphovsmannabegreppet, tillämpningen av de ekonomiska rättigheterna, tillämpningen av rätten att kontrollera offentliga framträdanden samt tillämplig lag i samband med internationell överföring av information. Upphovsrättsliga frågor tas upp i två motioner. I motion T58 anför m.fl. (fp) att den nuvarande lagstiftningen inte är anpassad till den snabba utvecklingen som skett på IT-området. I motionen anförs vidare att utvecklingen av elektroniska nätverk innebär att immateriella rättigheter lätt kan spridas utan medgivande. Enligt motionärernas mening bör utredas vilka möjligheter som finns till standardisering av elektronisk märkning på upphovsrättsligt skyddade verk. I motionen yrkas tillkännagivande om vad i motionen anförts angående behovet av rättslig översyn över av IT-användingen berörda lagar (yrkande 1). I motion T51 anför m.fl. (m) att förutsättningarna för upphovsrätten radikalt förändrats genom de möjligheter som finns att med digital teknik sprida verk och framställa nya exemplar med enkla metoder till nästan obefintliga kostnader. Enligt motionärernas mening är det viktigt att upphovsrätter skyddas som ett effektivt användande av tekniken inte hämmas. I motionen ställs frågan om elektroniskt baserad information, exempelvis texter, ljud och bilder, skall skyddas på samma sätt som datorprogram. Motionärerna anser att det till stor del bör vara upphovsmännens uppgift att se till att de verk de framställer inte kan missbrukas genom mångfaldigande och spridande. Om upphovsmännen ges ett utökat ansvar ökar incitamenten för att utveckla säkra system, exempelvis kopieringsskydd och elektroniska signaturer som kan styrka behörigheter. bör enligt motionärernas mening kunna spela en pådrivande roll inom framför allt EU för att få till stånd internationella anpassningar. Motsvarande bör gälla för de förändringar som kan behövas på andra områden inom civilrätten. I huvudsak bör dock enligt motionärerna den internationella anpassningen ske inom ramen för rådande avtalsfrihet. I motionen yrkas tillkännagivande om vad som sålunda anförts om principerna för anpassningen av lagstiftningen till de krav som den informationstekniska utvecklingen reser (yrkande 2). Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om behovet av att anpassa den upphovsrättsliga lagstiftningen till de nya krav som aktualiseras genom IT. I sammanhanget måste emellertid beaktas att lagstiftningen bygger på internationella konventioner och att IT-utvecklingen i en allt högre grad kräver att de nödvändiga rättsliga anpassningarna får största möjliga internationella acceptans. Detta betyder att tyngdpunkten i de svenska aktiviteterna på området i första hand måste fokuseras på det arbete som bedrivs på det internationella planet. Så är också fallet. Inom (för den intellektuella äganderätten) pågår arbete med nya internationella konventioner om immateriella rättigheter med anledning av den nya informationstekniken. Avsikten är att frågorna skall behandlas vid en diplomatkonferens, om möjligt . Arbete sker på grundval av förslag från medlemsländer. deltar aktivt i det förberedande arbetet inför diplomatkonferensen genom deltagandet i industriländernas samarbetsgrupp för immaterialrätt, den s.k. Stockholmsgruppen. Inom EU deltar i rådets arbetsgrupp om immaterialrätt, där arbetet är inriktat bl.a. på att utarbeta förslag som gemenskapen avser att lägga fram vid den kommande diplomatkonferensen. När det gäller arbetet inom EU vill utskottet vidare erinrar om att kommissionen framlade en grönbok om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället, KOM (95) 382. Boken är avsedd som ett underlag för diskussioner om en mängd frågor som främst hänger samman med internationella digitala överföringar av upphovsrättsligt skyddat material. I grönboken konstateras att utvecklingen av informationssamhället förutsätter att en mängd nya varor och tjänster skapas och att dessa i full utsträckning kan dra nytta av de s.k. elektroniska motorvägarna. Skapandet av nya tjänster och varor bygger på betydande investeringar. Vidare påpekas att ansträngningar för att främja investeringar endast är genomförbara om det finns ett tillräckligt skydd i den digitala miljön för upphovsrätt och närstående rättigheter. Det framhålls att stora skillnader i skyddsnivån kommer att innebära hinder för uppbyggandet av informationssamhället. I grönboken ställs frågan om redan genomförda harmoniseringsåtgärder, däribland skyddet för databaser, är tillräckliga eller om mer långtgående harmoniseringar av den nationella lagstiftningen behövs. Därvid framhålls att bristande harmonisering av ensamrätten till utnyttjande, reproduktion m.m. av skyddade verk och tjänster skulle leda till en uppsplittring av marknaderna. Om marknaderna splittras kan det hindra skapandet av sådana nya tjänster som endast kan bli lönsamma om de förs ut på en större marknad än den nationella. Mot den bakgrunden tas i grönboken upp vissa både övergripande och mera specifika frågor om mera långtgående harmoniseringsåtgärder. En övergripande fråga gäller huruvida man också bör hålla fast vid principen om lagstiftningens territoriella begränsning, dvs. om skyddets omfattning skall avgöras enligt reglerna i den stat där skyddet i varje särskilt fall begärs eller om man kan tänka sig en annan ordning, t.ex. att lagstiftningen i den stat där tjänsten har sitt ursprung alltid skall vara styrande. Bland de specifika frågorna som tas upp i grönboken kan nämnas bl.a. rätten till mångfaldigande, överföring till allmänheten, rätten till digital överföring och spridning samt rätten till digital sändning. Också de frågeställningar som särskilt aktualiseras i motionerna är behandlade i grönboken. Sålunda konstateras att det genom digital teknik är möjligt att automatiskt identifiera ("tatuera"), skydda och förvalta verk och tjänster förutsatt att det byggs upp sådana system. För att undvika att informationssamhällets framväxt sker på rättighetshavarnas bekostnad framstår sådana system med internationell räckvidd som nödvändiga. I grönboken redovisas vidare ett särskilt projekt, (Copyright in Documents), som finansieras av kommissionen. Projektet grundar sig på informationsindustrins behov i vid mening och syftar till att skydda upphovsrätt och närstående rättigheter för alla verk och tjänster som lagras och överförs i digital form. Målet är att det skall införas ett skyddssystem för att "stilla rättighetshavarnas farhågor" och göra det enklare att ställa information till förfogande för så många som möjligt. Inom projektet eftersträvas att definiera en generell modell som är tillämplig för olika sektorer och som tar alla aktörer och hela informationskedjan med i beräkningen. Modellen definierar nödvändiga åtgärder mot privatkopiering och modellen prövas i pilotprojekt. Grönböcker brukar följas av s.k. vitböcker där kommissionen drar upp riktlinjer för den lagstiftning som bör åstadkommas. I kommissionens arbetsprogram för har uppföljning av grönboken om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället tagits upp som ett särskilt projekt. Mot bakgrund av att enskilda länder har ytterst begränsade möjligheter att anta nationella lösningar på det upphovsrättsliga området är nödvändigt att aktivt deltar i det internationella arbetet och där med kraft driver de frågor som är angelägna från svenska utgångspunkter. Utskottet utgår från att regeringen i det sammanhanget strävar efter att ta till vara intressen i de frågor som motionärerna tar upp. Utskottet utgår också från att regeringen i förhandlingarna verkar för att de nödvändiga internationella harmoniseringarna skall komma till stånd möjligt. Några formella tillkännagivanden eller andra åtgärder från sida kan enligt utskottets mening inte anses påkallade. Utskottet anser att motionerna T51 och T58 i nu behandlade delar bör avstyrkas. I motion T58 anför m.fl. (fp) att allt fler medborgare genom konsumentupplysning bör göras medvetna om de möjligheter som IT erbjuder. Sådan upplysning kan omfatta råd om villkoren för verksamheten på näten samt praktisk rådgivning om produkter som underlättar nätets användning. Vidare bör, enligt motionärernas mening, kunskaper om lågprisdatorer spridas aktivt. Motionärerna anser att det i fråga om konsumentupplysning om IT finns viktiga uppgifter för och andra organisationer i konsumenternas tjänst. I motionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av konsumentupplysning (yrkande 5). Enligt utskottets mening har IT en stor potential på konsumentområdet. En viktig uppgift för den framtida konsumentpolitiken är att på olika sätt ge stöd så att dessa möjligheter kan vidareutvecklas. Utskottet ser därför med tillfredsställelse att det i uppdrag ingår att lämna förslag till hur användarnas intressen kan tas till vara inom ramen för en strävan att åstadkomma en så bred användning av tekniken som möjligt. I propositionen anför regeringen också att folkbildning om IT och om frågor som rör informations- och kunskapsanvändning bör prioriteras . I sammanhanget vill utskottet vidare erinra om att det i konsumentpolitiska prioriteringar påpekas att särskilda insatser behöver göras för att uppmuntra konsumentorganisationerna att förändra sina arbetsformer och därmed kunna tillgodogöra sig fördelarna med den nya informationstekniken. Ett av de prioriterade områdena i handlingsprogrammet är åtgärder för att möjliggöra för konsumenterna att dra nytta av informationssamhället. Intensifierade åtgärder som innefattar utbildning och upplärning så att konsumenterna till fullo skall kunna utnyttja informationssamhällets möjligheter föreslås. Enligt vad regeringen anfört i skrivelsen 1995/96:181 Konsumentpolitiken i EU - mål och inriktning för det svenska arbetet kommer aktivt att stödja och delta i detta arbete. Mot bakgrund av vad som sålunda redovisats kan utskottet inte finna annat än att konsumentfrågorna är väl uppmärksammade i det pågående arbetet både på nationell och internationell nivå. Utskottet förutsätter att och konsumentorganisationerna fortlöpande följer frågorna och vidtar de åtgärder som det fortsatta arbetet kan föranleda för att tillgodose konsumenternas krav på information i IT-frågor. Något särskilt tillkännagivande därom från sida till regeringen är enligt utskottets mening inte påkallat. Utskottet anser således att motion T58 också i denna del bör avstyrkas. Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik