sou · GJB344 · 1996-01-01 00:00:00 — Begärs omröstning tillämpas en propositionsordning som leder till att endast två förslag står emot varandra vid den slutliga omröstningen. Då vinner det förslag till beslut som får mer än hälften av de avgivna rösterna. Även val förrättas som regel genom ett acklamationsförfaran- de. Begärs omröstning vinner den som får de flesta rösterna. Det innebär att den valde kan ha fått mindre än hälften av de avgivna rösterna. Kommittén föreslår att den nu beskrivna ordningen lagfästs. Efter viss förebild i 18 § förvaltningslagen (1986:223) har i 34 och 35 §§ tagits in bestämmelser om hur omröstning på bolagsstämma skall genomföras. Om omröstningen avser någonting annat än val, skall enligt 34 § andra stycket omröstningen som huvudregel ske öppet. Finns det vid sådan omröstning fler än två förslag, skall proposition- sordning användas. Om stämmoordföranden äger aktier i bolaget har han på samma sätt som övriga aktieägare rätt, men inte skyldighet, att delta i omröstningen. Skulle saken efter omröstningen väga lika, avgörs saken av ordföranden (26 §). I tredje stycket har införts en bestämmelse som uttryckligen ålägger ordföranden att i den situationen, oberoende av om han röstat för sina aktier eller ej i själva omröstningen, avgöra saken. I bolagsordningen kan dock föreskrivas att ordföranden inte har eller inte är skyldig att utöva sin utslagsröst. Ordföranden får naturligtvis inte använda sin utslagsröst om han är jävig. Vid val skall enligt 35 § andra stycket omröstningen ske öppet i publika och slutet i privata bolag, om inte stämman beslutar annat. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottdragning, om inte stämman beslutat att ny omröstning i sådant fall skall genomföras (27 §). I första stycket slås fast att protokoll skall föras genom stämmoordförandens försorg. Vid stämman kan utses en särskild protokollförare, men inget hindrar att protokollet förs av ordföranden. I protokollet skall alltid ange dels dagen för stäm- mans beslut, dels orten för stämman. En annan nyhet är att protokollet, om omröstning skett, skall innehålla uppgift inte endast om hur omröstningen utfallit, utan också om vilka yrkanden som ställts. Protokollet skall enligt tredje stycket undertecknas av pro- tokollföraren. Protokollet skall justeras av ordföranden, om denne inte fört protokollet, och av den eller de justeringsmän som stämman utsett. Har flera justeringsmän utsetts, måste pro- tokollet justeras av samtliga justeringsmän. Fjärde stycket är nytt. Det föreskriver en skyldighet för bolaget att sända en kopia av stämmoprotokoll till aktieägare som begär det och uppger sin postadress. Bestämmelsen gäller i första hand det senaste stämmoprotokollet. Den kan inte åberopas för att få kopia på rent historiskt material. I mål om av bolagsstämmobeslut som skall registreras, skall domstolen i vissa fall underrätta PRV om lagakraftägande dom samt om interimistiskt beslut om inhibition. Någon skyldighet för domstolen att underrätta PRV om att klandertalan väckts föreligger emellertid inte. I syfte att underlätta för PRV att avgöra om registrering av ett bolagsstämmobeslut bör ske, har i fjärde stycket tagits in en bestämmelse om att domstolen alltid skall underrätta PRV, när talan om har väckts mot ett stämmobeslut som är av den art att det skall anmälas för registre- ring. I paragrafen har lagts till ett nytt fjärde stycke. Bestämmelsen skall, i fråga om skiljeförfaranden som grundas på skiljeklausul i publikt aktiebolags bolagsordning, tillämpas i stället för reglerna i 23-24 §§ lagen om skiljemän såvitt dessa gäller ansvaret för och fördelningen mellan parterna av kostnaderna för skilje- förfarandet. Bestämmelsen är tvingande. Det är alltså inte möjligt att genom föreskrift i bolagsordningen eller avtal i det enskilda fallet föreskriva en annan kostnadsfördelning. Lagrummet innebär att bolaget alltid skall svara för hela ersätt- ningen åt skiljemännen för deras arbete och omkostnader. Enligt bestämmelsens huvudregel skall dessa kostnader även slutligt stanna på bolaget. Att upprätthålla en sådan regel undantagslöst kan emellertid leda till icke önskvärda resultat. Skiljemännen har därför fått rätt att, om det finns särskilda skäl för det, förplikta bolagets motpart att helt eller delvis ersätta bolagets kostnader för skiljeförfarandet. Möjligheten att avvika från huvudregeln bör utnyttjas restriktivt. Med särskilda skäl avser kommittén i första hand situationer liknande dem som i 18 kap. 3 § och 6 § RB fått motivera avsteg från huvudregeln om ansvaret för rättegångskostnader. Har t.ex. bolagets motpart utan fog påkallat skiljeförfarande eller på annat sätt oaktsamt föranlett ett sådant förfarande, bör skiljemännen kunna ålägga motparten ersättningsskyldighet mot bolaget. Om bolagets motpart genom försumlig processföring vållar ytterligare kostnader för för- farandet, bör han kunna åläggas att svara för dessa kostnader. Det bör framhållas, att bestämmelsen endast gäller kostnaderna för själva skiljeförfarandet och alltså inte reglerar frågan om parts ansvar för motparts processkostnad. 9 kap. Bolagets ledning Paragrafens första stycke slår fast att det är styrelsen som har det primära ansvaret för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Bolagsstämman är emellertid bolagets högsta beslutande organ. Det är därför möjligt för stämman att lägga fast bolagets organisation och riktlinjer för förvaltningen av bolagets angelägenheter exempelvis i bolagsordningen. Detaljer i organisationen kan också höra till den löpande förvalt- ningen och därmed falla inom verkställande direktörens beslutanderätt. Det sistnämnda följer av 23 §. Det skulle föra för långt att i lagen ange ens i huvuddrag hur ett aktiebolag skall vara organiserat. Det är en uppgift som normalt ankommer på styrelsen att besluta om. Av andra stycket framgår dock att i organisationen måste ingå funktioner för kontroll av bokföringen, medelsförvaltningen och bolagets ekonomiska förhållanden i övrigt. Det åligger styrelsen att se till att dessa delar av organisationen har en utformning som svarar mot bolagets behov. Som utvecklats i allmänmotiveringen skall styrelsen genom in- struktioner bestämma arbetsfördelningen mellan styrelsen, å den ena sidan, och verkställande direktören och andra organ som styrelsen inrättar, å den andra sidan. En bestämmelse om detta har upptagits i tredje stycket. Styrelsens övergripande uppgift är att svara för bolagets organi- sation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Det senare innefattar bl.a. en skyldighet att fortlöpande bedöma bolagets ställning i olika avseenden och om så behövs besluta om åt- gärder med anledning därav. För att understryka styrelsens roll i detta sammanhang föreslår kommittén att i lagen tas in en särskild bestämmelse som ålägger styrelsen att dels fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation, dels försäkra sig om att i bolaget finns ett rapporteringssystem som kan ge styrelsen det underlag som krävs för sådana bedömningar. Skyldigheten att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation åvilar styrelsen som kollektiv. Styrelsen kan i arbetsord- ningen (jfr 3 §) föreskriva en arbetsfördelning mellan ledamö- terna, men för den slutliga bedömningen av bolagets utveckling i olika avseenden svarar styrelsen som helhet. Skyldigheten att fortlöpande bedöma bolagets ställning och resultat kräver att styrelsen håller sig underrättad om bolagets förhållanden. För detta ändamål måste i bolaget finnas ett rapporteringssystem. Med hänsyn till de skiftande - förhållandena i företag i olika branscher, av olika storlek m.m. kan i lagen inte preciseras hur ett sådant rapporteringssystem skall vara uppbyggt eller vad som skall rapporteras. Det får ankomma på styrelsen att se till att det fortlöpande anpassas till styrelsens behov. Finns det i bolaget en verkställande direktör skall denne ansvara för rapporteringen, men styrelsen skall ange vad som skall rapporteras, när det skall ske och i vilken form uppgifterna skall lämnas. I större bolag torde det ställa sig naturligt att rapporteringen ger styrelsen underlag för uppföljning av planer, budgetar m.m. liksom för bedömning av bolagets orderstock, finansieringsför- hållanden, likviditet och andra ekonomiska förhållanden, ex- empelvis särskilda risker. I koncernförhållanden bör moderbolagets styrelse utforma rapporteringssystemet så att den information som behövs om dotterföretagens verksamhet når moderbolagets styrelse. bestämmelse om detta har upptagits i tredje stycket. För det fall ett dotterbolag är börsnoterat, måste i sammanhanget beaktas inregistreringskontraktets krav på likabehandling av aktieägarna i informationshänseende. De bestämmelser som har upptagits i 1 och 2 §§ är inte en ut- tömmande uppräkning av styrelsens uppgifter. I aktiebolagsla- gen och andra författningar finns bestämmelser som innebär att styrelsen har ytterligare skyldigheter. Som exempel kan nämnas att i 11 kap. föreskrivs att styrelsen skall avge redovisning för sin förvaltning. Bestämmelser om att denna redogörelse skall behandlas på årsstämma finns i 8 kap. I den allmänna debatten har krävts en skärpning av reglerna rörande styrelsens arbetsuppgifter, arbetssätt och ansvar. Kommittén har i 1 och 2 §§ tillmötesgått en del av dessa krav i fråga om styrelsens arbetsuppgifter. Kommit- tén har däremot inte funnit det möjligt att i lagen detaljreglera styrelsens arbetssätt. Därtill varierar förhållandena för mycket mellan bolag i olika branscher, av olika storlek, osv. Med viss förebild i genomförda ändringar i den danska aktiebolagslagen föreslår kommittén i stället att i lagen föreskrivs en skyldighet för styrelsen att upprätta en arbetsordning för sitt arbete. Därigenom uppnås en nödvändig flexibilitet för bolagen, men också ökade möjligheter att utkräva ansvar av styrelsens ledamöter. I förevarande paragraf har sålunda upptagits en bestämmelse om att styrelsen skall fastställa en arbetsordning för sitt arbete. Arbetsordningen skall för det första innehålla bestämmelser om arbetsfördelningen mellan styrelsens ledamöter, om det över huvud skall finnas en sådan arbetsfördel- ning. Om bolaget har en s.k. arbetande styrelseordförande, skall dennes uppgifter regleras i arbetsordningen. Det är viktigt att styrelseordföranden i ett bolag i vilket det också finns en verk- ställande direktör inte tilläggs uppgifter som hör till den löpande förvaltningen. I arbetsordningen skall också sammanträdesfrekvensen regleras. Det torde ofta ställa sig naturligt att hålla ett konstituerande sammanträde efter årsstämman och därefter ordinarie styrelsesammanträden i vart fall inför framställningen av kvartals-, tertial- och delårsrapporter samt bolagets årsredo- visning. Beroende på bolagets verksamhet och andra omständig- heter kan det emellertid finnas skäl att utforma samman- trädesmönstret på annat sätt. Ordföranden har alltid möjlighet att kalla till extra styrelsesammanträde när det finns behov därav. Det ligger nära till hands att styrelsen i samband med att sammanträdesfrekvensen läggs fast, så långt det är möjligt också bestämmer vilka ärenden som skall förekomma på de olika sam- manträdena med uppgift om vilket material som skall tillhanda- hållas ledamöterna. Arbetsordningen skall också reglera suppleants närvaro och deltagande i styrelsens arbete. Det innebär att det av arbetsordningen åtminstone bör framgå under vilka förutsätt- ningar som suppleant skall kallas till styrelsens sammanträden och inträda i styrelseledamots ställe och, om det finns flera sup- pleanter, ordningen för deras inträde. I lagen finns bestämmelser om suppleant för arbetstagarledamot. De bestämmelserna skall respekteras när arbetsordningen utformas. Ingenting hindrar att i arbetsordningen regleras andra frågor än de i paragrafen nämnda. Tvärtom utgår kommittén från att uppräkningen i lagtexten inte är uttömmande. Av de skäl som anförts i allmänmotiveringen föreslår kommittén att en skillnad görs mellan publika och privata bolag när det gäller styrelsens storlek. Publika bolag måste ha en styrelse med minst tre ledamöter. Det är ett antal som ger utrymme för olika kompetens bland ledamöterna och möjlighet att fatta beslut även om någon av ledamöterna är förhindrad att närvara. I de privata aktiebolagen finns vanligen inte något behov av en stor styrelse. I flertalet privata aktiebolag finns bara en aktieägare som vanligen också är den ende styrelseledamoten. Är han av någon orsak inte i stånd att fatta beslut, får avgörandet normalt anstå även i viktiga frågor. Det kan emellertid finnas behov av ett snabbt beslut även i enmansbolag, t.ex. för att undgå tvångslikvidation. Med tanke på sådana situationer bör det liksom f.n. finnas åtminstone en styrelsesuppleant som kan träda in. Privata aktiebolag föreslås sålunda kunna ha färre än tre ledamöter, under förutsättning att det finns minst en suppleant. Kommitténs förslag innebär att val av styrelseledamot liksom skall vara giltigt om förslaget vinner relativ majoritet på stämman. Som huvudregel gäller därvid att omröstning sker för varje styrelsepost för sig. Första styckets andra mening innehåller en nyhet i förhållande till gällande rätt. finns inte någon uttrycklig begränsning i möjligheterna att låta utomstående utse styrelsen i Kommittén föreslår att utomstående även i fortsättningen skall få utse styrelseledamöter. Därmed tillgodoses det intresse som kan finnas att t.ex. en kommun eller en viss organisation blir företrädd i styrelsen. Med den grundsyn kommittén har på ägarnas ansvar för bolaget är det emellertid naturligt att förbehålla dem det slutliga avgörandet i alla frågor som de vill besluta om. Det kan de få om de har rätt att på bolagsstämma utse minst hälften av styrelsens ledamöter och styrelsens ordförande, som vid lika röstetal har utslagsröst, alltid utses bland de styrelseledamöter som valts av stämman. Det kan emellertid ibland finnas behov av en professionell ordförande som hämtas utifrån också när antalet stämmovalda och antalet övriga styrelseledamöter är i stort sett lika. Med tanke på den situationen har kommittén stannat för att föreslå att mer än hälften av styrelsens ledamöter skall väljas av bolagsstämman. Bestämmelsen har begränsats till att avse publika aktiebolag. Ingenting hindrar att de ledamöter som skall väljas av bolagsstämman fördelas mellan olika aktieslag, dvs. att varje aktieslag för sig väljer ett visst antal styrelseledamöter. Av de skäl som anförts i allmänmotiveringen innehåller förslaget inte några bestämmelser som ger en aktieägarminoritet rätt till styrelserepresentation utan stöd i bolagsordningen. Även tredje meningen i första stycket är ny. Beträffande skälen för bestämmelsen hänvisas till allmänmotiveringen. Paragrafens andra stycke har sin förebild i den danska aktiebolagslagen. Det syftar till att öka aktieägarnas kunskaper om dem som föreslås för styrelseuppdrag. Som anförts i allmänmotiveringen bör aktieägarna, när de skrider till val av styrelse, känna till kandidaternas uppdrag i andra företag för att kunna bedöma bl.a. i vad mån de kan ha tid för ett uppdrag som styrelseledamot i bolaget och om de kan ha mot bolaget stridande intressen genom att de exempelvis sitter i styrelsen för konkurrerande företag. Bestämmelsen ålägger stämmoordföranden att innan styrelsevalet förrättas informera stämmodeltagarna om vad han känner till om kandidaternas uppdrag i andra företag. Det innebär en viss, förhållandevis begränsad undersökningsplikt för ordföranden. Han bör sålunda alltid fråga kandidaterna, eller om det inte är möjligt, förslagsställaren om uppdrag i andra företag. Däremot innebär bestämmelsen inte någon skyldighet för ordföranden att t.ex. begära upplysningar om angivna förhållanden från aktiebolagsregistret. Det är i koncernförhållanden inte ovanligt att en och samma person sitter i styrelsen för en rad dotterföretag. Är denna person föreslagen till styrelseledamot i moderbolaget är det inte meningsfullt att före valet ta upp stämmans tid med en uppräkning av alla hans uppdrag i dotterföretagen. Något liknande gäller om en person med styrelseuppdrag i såväl moder- som dotterföretag i en koncern föreslås som styrelseledamot i ett bolag som inte hör till koncernen. Då bör det räcka med att uppgift lämnas om att han sitter i styrelsen för moderbolaget i den andra koncernen; att han dessutom sitter i styrelsen för en mängd dotterföretag i samma koncern får anses ha ett så begränsat intresse att uppgift om detta inte behöver lämnas innan val förrättas. På grund av det anförda föreskrivs i andra meningen av andra stycket undantag från skyldigheten att lämna uppgifter av angivet slag innan styrelseval förrättas. Stämman kan alltid avsätta styrelseledamot som den valt. Val av styrelseledamot kräver relativ majoritet och någon möjlighet att i det avseendet uppställa ett högre majoritetskrav finns ej. Beslut om entledigande av styrelseledamot fattas med absolut majoritet. Av de skäl som redovisats i allmänmotiveringen bör det inte vara tillåtet i publika aktiebolag att genom föreskrift i bolagsord- ningen om kvalificerad majoritet förhindra att styrelsen entledigas av aktieägare som har röstmajoritet på bolagsstämman. Däremot bör några sådana begränsningar inte gälla i privata bolag. En bestämmelse härom har upptagits i andra stycket tredje meningen. I paragrafens första stycke andra meningen har intagits en före- skrift som saknar motsvarighet i gällande rätt. Där slås fast att styrelsens ordförande skall leda styrelsens arbete och tillse att styrelsen fullgör sina uppgifter. Som framgår av 13 § innebär det bl.a. att ordföranden skall se till dels att ordinarie sammanträden hålls i enlighet med arbetsordningens bestämmelser, dels att extra sammanträden hålls när det behövs. Han skall också se till att ärenden som bör behandlas av styrelsen kommer upp på styrelsens bord och därvid är beredda på ett tillfredsställande sätt. Styrelseordförandens arbetsuppgifter är emellertid inte relate- rade endast till styrelsens sammanträden. Genom hänvisningen till 2 § åläggs ordföranden också en allmän plikt att övervaka bolagets verksamhet som får anses gå längre än den över- vakningsplikt som åvilar styrelsens övriga ledamöter. Styrelseordföranden bör, om inte annat föreskrivs i arbetsordningen, fungera som en länk mellan styrelsen och Han bör se till att styrelsens ledamöter även mellan sammanträdena får upplysningar rörande bolagets förhållanden, verksamhetens gång och viktigare händelser. Han får också anses bära ett särskilt ansvar för att styrelsens beslut verkställs på lämpligt sätt. Föreskriften att i aktiebolag med minst 1 milj. kr i aktie- eller maximikapital verkställande direktören inte får vara styrelsens ordförande har i paragrafens tredje stycke ersatts med ett motsvarande förbud i publika aktiebolag. Enligt första stycket har verkställande direktören rätt att närvara och yttra sig vid styrelsens sammanträden och han har som framgår av 15 § rätt att få avvikande mening antecknad i styrelsens protokoll. Några generella begränsningar i denna rätt att delta i styrelsens sammanträden kan varken stämman eller styrelsen göra. Den arbetsordning för styrelsearbetet som styrelsen enligt 3 § skall utarbeta får inte begränsa verkställande direktörens rätt att delta i styrelsesammanträdena. Däremot kan styrelsen i ett särskilt fall, t.ex. om den vill diskutera att byta verkställande direktör, bestämma att verkställande direktören inte får delta i det sammanträde på vilket denna fråga skall behandlas. Vice verkställande direktör har rätt att närvara vid styrelsesammanträde när han trätt i verkställande direktörens ställe. I förevarande paragraf, som infördes i samband med EG-anpass- ningen av aktiebolagslagen, föreskrivs att alla avtal mellan aktieägaren och bolaget som inte avser löpande affärstransaktioner på sedvanliga villkor, skall antecknas i eller fogas till styrelsens protokoll. Till skillnad från exempelvis den i 2 kap. 9 a § upptagna bestämmelsen om s.k. uppskjuten apport är denna paragraf närmast av ordningskaraktär. Underlåtenhet att anteckna avtal av åsyftat slag i styrelseprotokoll leder inte till att avtalet blir ogiltigt. Bestämmelsen torde i första hand få betydelse i bevishänseende, exempelvis i en åter- vinningssituation. I andra stycket har upptagits en ny jävsbestämmelse om att styrelseledamot inte får delta i beslut om avtal mellan bolaget och tredje man, som han ensam eller tillsammans med annan får företräda. Det innebär för att ta ett exempel att en styrelseledamot i ett kreditföretag som också är styrelseledamot i ett industriföretag inte kan delta i ett beslut i industriföretagets styrelse om att ta upp ett lån i kreditföretaget. Av andra meningen framgår att bestämmelsen inte skall tillämpas i koncernförhållanden. Den hindrar sålunda inte att gemensamma styrelseledamöter i moderbolag och dotterföretag deltar i beslut om avtal mellan bolagen. I gällande rätt föreskrivs skyldighet för större aktiebolag, dvs. bolag med ett aktie- eller maximikapital på 1 milj. kr eller mer, att ha en verkställande direktör. Denna föreskrift har ersatts med en bestämmelse om att publika aktiebolag alltid skall ha en verkställande direktör. I andra bolag, dvs. privata bolag, är det fritt att utse verkställande direktör men någon skyldighet att göra detta föreskrivs inte. I andra stycket har upptagits en föreskrift att styrelsen, om den utsett flera vice verkställande direktörer, skall meddela före- skrifter om i vilken inbördes ordning dessa skall träda i verk- ställande direktörens ställe. En vice verkställande direktör är blott en suppleant. Han har ingen särskild funktion i andra fall än då han träder i verkställande direktörens ställe. En verkställande och en vice verkställande direktör eller två verkställande direktörer kan inte båda utöva verkställande direktörens uppgifter. I andra stycket har upptagits en bestämmelse om s.k. ställföreträdarjäv för verkställande direktör, motsvarande vad som i 19 § föreskrivits beträffande styrelseledamot. Beträffande motiven hänvisas till den paragrafen. 10 Kap. Revision och särskild granskning Kommittén har funnit det lämpligt att i lagen uttryckligen slå fast att ett aktiebolag skall ha minst en revisor. I paragrafen föreskrivs att revisor alltid skall utses för av . Som anförts i allmänmotiveringen, får tiden för revisors uppdrag varken vara längre eller kortare än . Den bestämda uppdragstiden gäller oavsett om revisorn väljs av bolagsstämman eller utses i annan ordning. Bestämmelsen innebär inte någon begränsning av det antal gånger revisorns uppdrag kan förnyas. På grund av paragrafen måste dock revisorns ställning alltid omprövas . I likhet med gällande rätt föreskriver paragrafen att revisorns mandattid skall bestämmas så, att den upphör vid slutet av en ordinarie bolagsstämma, på vilken revisorsval skall förrättas. För en revisor som väljs på ordinarie bolagsstämma går upp- dragstiden följaktligen ut vid slutet av ordinarie bolagsstämma . Av de skäl som anförts i allmänmotiveringen har i punkten 1 upptagits ett förbud mot att till revisor i ett aktiebolag utse den som äger aktie i bolaget eller annat bolag i samma koncern. Enligt gällande rätt skall revisorn pröva om årsredovisningen upprättats i enlighet med aktiebolagslagen och bokföringslagen samt med iakttagande av god redovisningssed. har i sitt delbetänkande SOU 1994:17 föreslagit att 11 kap. aktiebolagslagen upphävs och ersätts av en ny årsredovis- ningslag, till vilken även förs bokföringslagens bestämmelser om årsbokslut. förslag innebär vidare att begreppet god redovisningssed inte längre används i lagtext. Enligt Redovisningskommitténs förslag till årsredovisningslag skall ett aktiebolags årsredovisning bestå av balans- och resul- taträkningar, noter, förvaltningsberättelse och, för vissa bolag, finansieringsanalys. De uppräknade handlingarna skall utgöra en helhet. Balans- och resultaträkningarna samt noterna skall ge en rättvisande bild av bolagets ställning och resultat.