sou · GJB344 · 1996-01-01 00:00:00 — Beslut om ändring av bolagsordningen kräver kvalificerad majoritet. Ett sådant beslut är som huvudregel giltigt om det biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. (14 §) För en ändring av bolagsordningen som rör aktieägarnas rätt i bolaget och som skulle påverka redan utgivna aktiers rätt, krävs högre majoritet. (15 §) Till minoritetens skydd gäller också att bolagsstämman inte får fatta beslut som är ägnat att bereda otillbörlig fördel åt aktieägare eller annan till nackdel för bolaget eller annan aktieägare, den s.k. generalklausulen. (16 §) En allmän begränsning av bolagsstämmans kompetens följer också av att stämman inte får fatta beslut om användande av bolagets tillgångar eller om åtagande av förpliktelse som strider mot bolaget syfte eller är främmande för bolagets verksamhet. Har ett bolagsstämmobeslut inte tillkommit i behörig ordning eller strider det på annat sätt mot aktiebolagslagen eller bolagsordningen, kan beslutet klandras vid allmän domstol. En klandertalan riktas mot bolaget och går ut på upphävande eller ändring av beslutet. En sådan talan får föras av aktieägare eller av styrelsen, styrelseledamot eller verkställande direktör. Även den som styrelsen obehörigen vägrat att införa såsom aktieägare i aktieboken kan föra en sådan talan. Klandertalan skall väckas för beslutet. Talan får dock väckas senare om beslutet är sådant att det inte lagligen kan fattas ens med alla aktieägares samtycke, om samtycke till beslutet krävs av alla eller vissa aktieägare och sådant samtycke inte givits, samt om kallelse till stämman inte alls skett eller de för bolaget gällande bestämmelserna om kallelse väsentligen eftersatts. För av fusionsbeslut uppställs i 14 kap. 30 § en längsta klanderfrist för s.k. kvalificerad ogiltighet. Dom, varigenom bolagsstämmans beslut upphävs eller ändras, gäller även för de aktieägare som inte instämt talan. Rätten kan ändra bolagsstämmans beslut endast om det kan fastställas vilket innehåll beslutet rätteligen borde ha haft. (17 §) Bestämmelserna om styrelse finns i 8 kap. aktiebolagslagen. Hän- visningar till paragrafer avser detta kapitel om inte annat anges. Varje aktiebolag skall ha en styrelse, som skall svara för Huvuddragen i gällande rätt bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Är bolagets aktiekapital eller, i förekommande fall, maximikapital , skall styrelsen bestå av minst tre ledamöter. Är aktiekapitalet lägre, räcker det med en ledamot, under förutsättning att det också finns minst en styrelsesuppleant. Antalet styrelseledamöter bestäms som huvudregel genom föreskrift i bolagsordningen. I bolagsordningen kan emellertid anges ett minsta och ett största antal ledamöter. Då fastställs antalet ledamöter i samband med valet av styrelseledamöter. Statistik från aktiebolagsregistret ger vid handen att svenska aktiebolag i genomsnitt har knappt två styrelseledamöter och att antalet styrelseledamöter ökar med bolagets storlek.1 Styrelsens ledamöter utses som regel av bolagsstämman. Stämmans beslut fattas med relativ majoritet, jfr avsnitt 2.2 ovan. I bolagsordningen kan föreskrivas att en eller flera av styrelsens ledamöter skall utses på annat sätt än av stämman. Det anses inte möjligt att tillägga verkställande direktör eller revisor rätt att utse styrelseledamot. Det skulle strida mot principerna för ansvarsfördelningen mellan bolagsorganen. En mer öppen fråga är om det är möjligt att genom bolagsordningsbestämmelser medge att styrelsen helt eller delvis förnyar sig själv. Styrelseledamots mandatperiod skall framgå av bolagsordningen. Den får inte omfatta mer än fyra räkenskapsår och skall bestämmas så att uppdraget upphör vid slutet av ordinarie bolagsstämma på vilken styrelseval förrättas. Styrelseledamot kan väljas om för ett obegränsat antal mandatperioder. (1 §) Lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de anställda tillförsäkrar de anställda representation i styrelsen för aktiebolag som under det senaste räkenskapsåret i sysselsatt i genomsnitt minst 25 arbetstagare. De anställda i sådana bolag har rätt att utse två ledamöter av styrelsen och en suppleant för varje sådan ledamot. Om bolaget bedriver verksamhet inom skilda branscher och under det senaste räkenskapsåret i sysselsatt i genomsnitt minst 1 000 arbetstagare, har de anställda rätt till tre ledamöter i styrelsen och en suppleant för varje sådan ledamot. Dessa bestämmelser får dock inte leda till att antalet arbetstagarledamöter överstiger antalet övriga styrelseledamöter. 1 uppgick antalet styrelseledamöter i svenska aktiebolag i genomsnitt till 1,8. I aktiebolag med ett aktiekapital var antalet styrelseledamöter i genomsnitt 1,5. I bolag med ett aktiekapital om men var det genomsnittliga antalet 2,3 ledamöter, i bolag med ett aktiekapital om men mindre än 1 milj. kr var antalet 3,0 och i bolag med ett aktiekapital om minst 1 milj. kr 4,8 ledamöter. Huvuddragen i gällande rätt Styrelseledamot kan när som helst skiljas från sitt uppdrag av den som utsett honom, vare sig det är bolagsstämman eller någon utomstående. Har styrelseledamoten inte tillsatts av bolagsstämma, skall den som tillsatt honom anmäla till styrelsen att styrelseledamoten entledigats. Styrelseledamot kan också avgå på egen begäran. Upphör styrelseledamots uppdrag eller uppkommer hinder för honom att vara styrelseledamot och finns det inte någon suppleant, skall övriga styrelseledamöter vidta åtgärd för att ny ledamot tillsätts för den återstående mandattiden. Det innebär att styrelsen, om ledamoten i fråga valts av bolagsstämman, måste sammankalla en bolagsstämma för att välja en ny styrelseledamot. Styrelsen kan låta valet anstå till nästa ordinarie stämma på vilken styrelseval skall förrättas, om styrelsen är beslutför med kvarstående ledamöter och suppleanter. (2 §) Minst halva antalet styrelseledamöter skall vara bosatt inom EES, om inte regeringen eller myndighet som regeringen bestäm- mer för särskilt fall tillåter annat. Styrelseledamot får inte vara underårig eller i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § för- äldrabalken. Vidare gäller enligt 6 § 4 lagen (1986:436) om näringsförbud att den som är underkastad näringsförbud inte kan vara styrelseledamot. Endast fysisk person kan utses till styrelseledamot. Det ankommer på stämman eller, i förekommande fall, den utomstående instans som skall utse styrelseledamot, att se till att lagens kvalifikationskrav iakttas. Detsamma gäller de ytterligare krav som kan vara uppställda i bolagsordningen. Ett val av styrelseledamot i strid med kvalifikationskraven är ogiltigt och den som valts får inte delta i styrelsens arbete. (4 §) Styrelsen skall svara för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. (6 §) Vad det innebär har redovisats i avsnitt 2.1 ovan. Styrelsen är ett kollegialt organ, utan rätt för den enskilde styrelseledamoten att i den egenskapen besluta eller handla för bolaget. Samtliga styrelseledamöter har i princip samma ställning och ingen ledamot får helt eller delvis uteslutas från styrelsearbetet. Inom styrelsen skall en ledamot vara ordförande. Vanligen utser styrelsen en ledamot som skall fungera som ordförande. Det är emellertid också möjligt att låta bolagsstämman, i samband med val av styrelseledamöter eller i annat sammanhang, besluta att viss ledamot skall vara ordförande. Det kan också av bolagsordningen framgå vilken ledamot som skall vara styrelsens ordförande. I ett aktiebolag vars aktie- eller maximikapital uppgår till , får bolagets verkställande direktör inte vara styrelseordförande. Huvuddragen i gällande rätt Styrelseordföranden skall se till att styrelsen sammanträder vid behov, att sammanträde hålls efter begäran av styrelseledamot eller bolagets verkställande direktör samt att samtliga ordinarie styrelseledamöter och eventuellt suppleanter får tillfälle att delta och erhåller ett tillfredsställande underlag för besluten. Ordföranden skall också svara för att styrelseledamöterna på sammanträdena, och där så är lämpligt även mellan sammanträdena, får upplysningar rörande bolagets förhållanden, gången av verksamheten och därunder inträffade viktiga händelser. Vid styrelsesammanträde skall ordföranden svara för att förfarandet är lagligt och lämpligt, att jävs- och omröstningsreglerna följs och att olika meningar inom styrelsen får komma till tals. Ordföranden har också utslagsröst vid lika röstetal. Vid styrelsens sammanträden skall föras protokoll, som undertecknas eller justeras av ordföranden och, om styrelsen består av flera ledamöter, den ledamot styrelsen därtill utser. Styrelseledamot är berättigad att få avvikande mening antecknad till protokollet. (8 §) I större bolag förekommer det att styrelseordförandens befogenheter, genom beslut av bolagsstämman eller i styrelsen, ökas så att han medverkar i bolagets skötsel och tituleras "arbetande styrelseordförande" – ett i aktiebolagslagen okänt begrepp. En genomgång av samtliga aktiemarknadsbolag ger vid handen att 8 av totalt 194 bolag hade en "arbetande styrelseordförande". Styrelsens beslut fattas i viss ordning. Styrelsen är beslutför om mer än hälften av styrelseledamöter eller det högre antal som föreskrivs i bolagsordningen är närvarande. Beslut i ärende får dock inte fattas, om inte såvitt möjligt samtliga styrelseledamöter dels fått tillfälle att deltaga i ärendets behandling, dels erhållit tillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Som styrelsens beslut gäller, om bolagsordningen inte föreskriver särskild röstmajoritet, den mening för vilken vid sammanträde mer än hälften av de närvarande röstar eller vid lika röstetal den mening som biträds av ordföranden. Är styrelsen inte fulltalig, skall de som röstar för beslutet dock utgöra mer än en tredjedel av det antal styrelseledamöter som utgör en fulltalig styrelse, om inte annat föreskrivs i bolagsord- ningen. (9 §) Styrelseledamot får inte handlägga fråga rörande avtal mellan honom och bolaget. Det innebär att styrelseledamot är förhindrad att delta i såväl överläggning som beslut i fråga där han är jävig. Styrelseledamot får inte heller handlägga fråga om avtal mellan bolaget och tredje man där han har ett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets. Med avtal jämställs rättegång eller annan talan. (10 §) Huvuddragen i gällande rätt Styrelsen företräder bolaget och tecknar dess firma. Styrelsen kan också bemyndiga styrelseledamot, verkställande direktör eller annan att företräda bolaget och teckna dess firma, om inte förbud däremot intagits i bolagsordningen. Minst en av dem som bemyndigas att företräda bolaget och teckna dess firma skall vara bosatt inom EES, om inte regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer för särskilt fall tillåter annat. I övrigt gäller i fråga om den särskilda firmatecknare, som inte är styrelseledamot eller verkställande direktör, vad i 4 och 10 §§ sägs om verkställande direktör. Styrelsen kan föreskriva att rätten att företräda bolaget och teckna dess firma får utövas endast av två eller flera personer i förening. Någon annan inskränkning i firmateckningsrätten får inte registreras. Bemyndigande att teckna firma kan när som helst återkallas av styrelsen. Om bolaget inte har någon här i landet bosatt behörig ställföre- trädare, skall styrelsen bemyndiga en i bosatt person att på bolagets vägnar ta emot delgivning. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . (11 §) Styrelsen får inte företa rättshandling eller annan åtgärd som är ägnad att bereda otillbörlig fördel åt aktieägare eller annan till nackdel för bolaget eller annan aktieägare – den s.k. generalklausulen. Styrelsen får inte heller efterkomma föreskrift av bolagsstämman, om föreskriften inte är gällande därför att den står i strid med aktiebolagslagen eller bolagsordningen. (13 §) aktiebolagslag föreskrevs att styrelsen inte fick efter- komma en föreskrift av stämman rörande förvaltningen, om styrelsen fann att om föreskriften följdes det skulle innebära ett uppenbart åsidosättande av bolagets intressen. Detta har emellertid ansetts följa av att styrelseledamöterna har ställning av sysslomän och att styrelsen inte får handla i strid med bolagsordningen. Bestämmelsen togs därför inte upp lag. Har styrelsen eller en särskild firmatecknare, som företagit en rättshandling för bolaget, handlat i strid med bestämmelserna i aktiebolagslagen om bolagsorganens behörighet, gäller rättshandlingen inte mot bolaget. Detsamma gäller om en verkställande direktör vid företagande av en rättshandling har överskridit den behörighet som tillkommer honom att rättshandla inom ramen för den löpande förvaltningen och bolaget visar att motparten insåg eller bort inse behörig- hetsöverskridandet. Har styrelsen eller verkställande direktören eller en särskild firmatecknare överskridit sin befogenhet, gäller rättshandlingen inte mot bolaget, om bolaget visar att motparten insåg eller bort Huvuddragen i gällande rätt Detta gäller dock inte när styrel- sen eller verkställande direktören har överträtt föreskrift om bolagets verksamhetsföremål eller andra föreskrifter som har meddelats i bolagsordningen eller av ett annat bolagsorgan. (14 §) För registrering skall bolaget anmäla vem som har utsetts till styrelseledamot, verkställande direktör, suppleant och firmatecknare och vem som har bemyndigats att på bolagets vägnar ta emot delgivning samt deras postadress och personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum. För registrering skall bolaget även anmäla av vilka och hur bolagets firma tecknas. (15 §) Enligt äldre rätt skulle ett aktiebolags förvaltning skötas uteslutande av bolagets styrelse. första decennier blev det vanligt att utse en verkställande direktör för att sköta den dagliga ledningen av verksamheten. aktiebolagslag upptogs uttryckliga bestämmelser om verkställande direktör. lag finns bestämmelserna om verkställande direktör i 8 kap. Hänvisningar till paragrafer avser detta kapitel om inte annat anges. Verkställande direktör är ett obligatoriskt ledningsorgan i större bolag, medan det i mindre bolag är ett fakultativt organ. I aktiebolag med ett aktie- eller maximikapital på minst 1 milj. kr, skall styrelsen utse en verkställande direktör. I mindre aktiebolag kan styrelsen, oavsett antalet styrelseledamöter, utse en verkställande direktör. Statistik från aktiebolagsregistret visar att omkring 80 000 av totalt närmare 300 000 svenska aktiebolag hade verkställande direktör. Statistiken bekräftar också att verkställande direktör är vanligare bland stora än bland små bolag. Lagen medger inte att det i ett aktiebolag finns mer än en verk- ställande direktör. Däremot kan en eller flera vice verkställande direktörer utses som suppleanter. Vad i lagen sägs om verkställande direktör skall i tillämpliga delar gälla vice verkställande direktör. (3 §) För verkställande direktör gäller samma kvalifikationskrav som för styrelsens ledamöter, jfr avsnitt 2.3 ovan. Det är inte möjligt att i bolagsordningen ange att verkställande direktören, som ju utses av styrelsen, automatiskt skall vara ledamot av denna. Däremot möter det inget hinder att föreskriva att verkställande direktören skall utses bland styrelsens ledamöter. Det är också vanligt att verkställande direktören är ledamot av styrelsen. I små bolag är han ofta styrelsens ende Huvuddragen i gällande rätt Lagens enda restriktion i detta avseende är att verkställande direktören i ett bolag vars aktie- eller maximikapital uppgår till minst 1 milj. kr inte får utses till styrelsens ordförande. Även om verkställande direktören inte är ledamot av styrelsen har han rätt att närvara och yttra sig vid styrelsens sammanträden. Han har också rätt att få avvikande mening antecknad till protokollet. (8 §) För verkställande direktör gäller samma jävsregler som för styrelsens ledamöter, jfr avsnitt 2.3 ovan. På samma sätt som styrelsen är verkställande direktören underkastad de begränsningar i beslutanderätten som följer av kravet på likabehandling av aktieägarna, jfr avsnitt 2.3 ovan. Bestämmelserna om revisor finns i 10 kap. aktiebolagslagen. Hänvisningar till paragrafer avser detta kapitel om inte annat anges. Varje aktiebolag skall ha minst en revisor, som skall granska bolagets årsredovisning jämte räkenskaperna samt styrelsens och verkställande direktörens förvaltning. Revisor väljs som huvudregel av bolagsstämman. Om bolaget skall ha flera revisorer, kan dock i bolagsordningen föreskrivas att en eller flera av dem, dock icke alla, skall utses i annan ordning. I bolagsordningen kan sålunda föreskrivas t.ex. att ägare av visst aktieslag eller viss kreditgivare skall ha rätt att utse revisor. Revisors uppdrag gäller för tid som anges i bolagsord- ningen. Skall uppdraget inte gälla tills vidare, skall uppdragstiden bestämmas så att uppdraget upphör vid slutet av ordinarie bolagsstämma, vid vilken revisorsval förrättas. Bolagsstämman kan välja en eller flera revisorssuppleanter, för vilka i tillämpliga delar gäller samma regler som för revisor. Aktieägare kan på bolagsstämma, där revisorsval skall äga rum eller frågan enligt kallelsen till stämman skall behandlas, framställa förslag om att hos påkalla tillsättande av en revisor att tillsammans med de ordinarie revisorerna delta i revisionen, s.k. minoritetsrevisor. Om förslaget biträds av ägare till en tiondel av samtliga aktier i bolaget eller till en tredjedel av på stämman företrädda aktier, skall på begäran av aktieägare och efter hörande av bolagets styrelse utse sådan revisor. Denne revisor förordnas av att tjänstgöra för tiden till och med ordinarie bolagsstämma under nästföljande räkenskapsår. (1 §) Revisor får inte vara underårig, i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Som ett allmänt krav på revisor gäller, att han Huvuddragen i gällande rätt skall ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden, som med hänsyn till arten och omfånget av bolagets verksamhet fordras för uppdragets fullgörande. Det är också möjligt för ett bolag att till revisor utse auktoriserat eller godkänt revisionsbolag. Sådant bolag skall vid tillämpning av kapitlets bestämmelser likställas med revisor. Revisionsbolaget skall till det bolag som revisionen avser anmäla vem som är huvudansvarig för denna. Den huvudansvarige skall i auktoriserat revisionsbolag vara auktoriserad och i godkänt revisionsbolag auktoriserad eller godkänd revisor. För den huvudansvarige gäller bl.a. lagens bestämmelser om jäv för revisor och om rätt och skyldighet för revisor att närvara vid bolagsstämma. Till revisor i dotterbolag bör, om det kan ske, utses minst en av moderbolagets revisorer. (2 §) Minst en av ett aktiebolags revisorer måste vara auktoriserad eller godkänd. Minst en av bolagsstämman utsedd revisor skall vara auktoriserad, om bolaget överskrider vissa gränser avseende värdet på dess tillgångar eller i fråga om antalet anställda eller om bolagets aktier eller skuldebrev är noterade vid börs eller auktoriserad marknadsplats. Beträffande bolag, som överskrider de ifrågavarande gränsvärdena, kan regeringen förordna att bolaget i stället får ha viss godkänd revisor. De nu återgivna bestämmelserna tillämpas även på moderbolag i koncern, om koncernen överskrider gränsvärdena. Även i andra bolag skall auktoriserad revisor utses, om det begärs av ägare av en tiondel av samtliga aktier vid bolagsstämma där revisorsval skall ske. (3 §) Aktiebolagslagen innehåller en omfattande jävskatalog för revisorer. I 4 § uppräknas de fall i vilka någon på grund av jäv är obehörig att vara revisor. Det är sålunda inte tillåtet att till revisor utse någon som 1.är ledamot av styrelsen eller verkställande direktör i bolaget eller dess dotterföretag eller biträder vid bolagets medelsförvaltning eller bolagets kontroll däröver, 2.är anställd hos eller eljest intar en underordnad eller beroende ställning till bolaget eller någon som avses under 1 eller är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt biträder bolaget vid grundbokföringen eller medelsförvaltningen eller bolagets kontroll däröver, 3.är gift med eller eljest på visst närmare angivet sätt släkt med någon som avses under 1, 4.står i låneskuld till bolaget eller annat bolag i samma koncern eller har förpliktelser för vilka sådant bolag har ställt säkerhet. Den som enligt de angivna punkterna inte är behörig att vara revisor i moderbolaget kan inte heller vara revisor i ett dotterbolag. En revisor får inte heller vid revisionen anlita någon som på grund av jävsbestämmelserna är obehörig att vara Huvuddragen i gällande rätt Har bolaget internrevisorer, får dock revisorn anlita dessa vid revisionen i den mån det är förenligt med god revisionssed. Uppdrag att tills vidare vara revisor upphör när ny revisor utses. Uppdrag som revisor upphör , om revisorn eller den som utsett honom begär det. En revisor vars uppdrag upphör skall genast anmäla detta till . I anmälan skall revisorn lämna en redogörelse för sina iakttagelser vid den granskning som han utfört under den del av löpande räkenskapsår som hans uppdrag har omfattat. Anmälningen skall i avskrift insändas till PRV samt överlämnas till bolagets styrelse. Om en revisors uppdrag upphör eller om det uppkommer förhinder enligt 2-4 §§ eller enligt bolagsordningen för honom att vara revisor och det inte finns någon suppleant, skall styrelsen vidta åtgärd för att ny revisor tillsätts för återstoden av mandatperioden. (5 §) skall i vissa fall efter anmälan förordna behörig revisor. Sådant förordnande skall meddelas när aktiebolag inte utsett auktoriserad eller godkänd revisor, när revisor är jävig eller obehörig samt när bestämmelse i bolagsordningen om antalet revisorer eller om revisors behörighet åsidosatts. Styrelsen är skyldig att göra anmälan i nu angivna fall, om rättelse inte sker genom den som utsett revisorn, men anmälan kan också göras av envar. Även i det fall att bolagsstämman underlåtit att på begäran av aktieägarminoritet utse auktoriserad revisor, skall på begäran av aktieägare förordna sådan revisor. förordnande gäller till dess annan revisor blivit i behörig ordning utsedd. Obehörig revisor skall först entledigas. (6 §) Omfattningen av revisors granskningsplikt är fastställd i lagen. Revisor skall, i den omfattning god revisionssed bjuder, granska bolagets årsredovisning jämte räkenskaperna samt styrelsens och verkställande direktörens förvaltning. Är bolaget moderbolag, skall han även granska koncernredovisningen och koncernföre- tagens inbördes förhållanden i övrigt. Revisorn skall följa de särskilda föreskrifter som meddelas av bolagsstämman, såvida de inte strider mot lag, bolagsordning eller god revisionssed. (7 §) Styrelsen och verkställande direktören skall bereda revisor tillfälle att verkställa granskningen i den omfattning revisorn finner erforderlig samt lämna det biträde och lämna de upplysningar han begär. Samma skyldighet åligger styrelse, verkställande direktör och revisor i dotterbolag gentemot revisor i moderbolag. (8 §) Revisor skall, sedan han slutfört granskningen, på årsredovisningen och i moderbolag på koncernredovisningen teckna hänvisning till revisionsberättelsen. Huvuddragen i gällande rätt balans- eller resultaträkning inte bör fastställas, skall han göra anteckning även om det. (9 §) Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse till bolagsstämman. Revisionsberättelsen skall avlämnas till styrelsen senast före ordinarie bolagsstämma. Den skall innehålla uttalande huruvida årsredovisningen uppgjorts enligt aktiebolagslagen. Innehåller inte årsredovisningen sådana upplysningar som enligt 11 kap. skall lämnas, skall revisorerna ange detta och, om möjligt, lämna erforderliga upplysningar i sin berättelse.