sou · GJB344 · 1996-01-01 00:00:00 — En sådan lösning är emellertid förknippad med en rad problem. Kommittén har därför stannat för att i stället föreslå att i aktiebolagslagen införs ett uttryckligt förbud mot fullmaktsinsamlingar på bolagets bekostnad. En annan fråga är om styrelsen eller någon annan som samlar in fullmakter, skall åläggas skyldighet att erbjuda fullmaktsgivarna möjlighet att ange sin ståndpunkt i de frågor som skall behandlas på bolagsstämman. Det kan för att ta ett exempel gälla val av styrelseledamöter. Gällande rätt föreskriver ingen skyldighet för den som samlar in fullmakter att erbjuda fullmaktsgivarna möjlighet att ange sin ståndpunkt i de frågor som fullmakten avser. I aktiebolagslagen begränsas fullmakts giltighet till och av bolagsordningen skall framgå vilka ärenden som skall förekomma på årsstämma. I bolag som håller stämma endast en gång är det sålunda möjligt att utforma fullmaktsformuläret så att en full- maktsgivande aktieägare kan markera hur rösträtten för hans aktier skall utövas i olika ärenden. Det förutsätter emellertid att fullmakterna samlas in först sedan aktieägarna fått besked genom bokslutskommuniké, kallelse till stämman eller på annat sätt om vad styrelsen föreslår beträffande t.ex. utdelningens storlek. I bolag som håller fler stämmor måste nya fullmakter samlas in eller uppgift inhämtas om hur rösträtten enligt tidigare lämnade fullmakter skall utövas. Till detta kommer frågor om vad som händer om rösträtten utövas på annat sätt än som föreskrivits i fullmakten. Kommittén anser sig inte kunna förorda en så komplicerad ordning och föreslår därför inte någon ändring på denna punkt. I anslutning till frågan om fullmaktsinsamlingar har i ett sent skede av kommitténs arbete på detta betänkande rests frågan om det i aktiebolagslagen bör införas en möjlighet till poströstning i vissa stämmoärenden. Det kan exempelvis gälla styrelseval. Förebilder för en sådan ordning finns bl.a. i . Kommittén avser att återkomma till den frågan i ett slutbetänkande. Vill en aktieägare personligen närvara på stämman har han enligt gällande rätt möjlighet att medföra ett biträde. Ärenden på bolagsstämma kan kräva inläsning av ett omfattande material och aktualiserar ibland frågor av såväl ekonomisk som juridisk natur. Med tanke på sådana situationer föreslår kommittén att det skall vara möjligt för en aktieägare att medföra inte endast ett, utan två biträden. Ett biträde som medförs enligt lag bör ha rätt att på aktieägarens vägnar yttra sig på stämman. Kommittén föreslår att yttranderätten lagfästs. Om bolaget i bolagsordningen har tagit in en föreskrift att aktieägare skall föranmäla sig för att få delta i stämma, skall sådan föreskrift också avse biträde. I doktrinen har meningarna varit delade om ett ombud har rätt att medföra biträde. Kommittén föreslår en uttrycklig bestämmelse om att ombud skall ha denna rätt. Biträde åt ombud behöver inte föranmälas. Bolagsstämma skall som regel hållas på den ort där styrelsen har sitt säte. I bolagsordningen kan dock bestämmas att den skall eller kan hållas på någon annan angiven ort. Bestämmelsen om ort för bolagsstämma anses inte medge att stämma hålls utanför gränser, om inte alla aktieägare är överens därom. Den medger inte heller att stämma hålls på flera orter . Kommittén föreslår inte några ändringar i bestämmelsen, men utesluter inte att tekniken kommer att erbjuda fullgoda möjligheter att genomföra en stämma på flera orter . Det kan då finnas skäl för lagstiftaren att ompröva kravet på att samtliga dessa orter skall vara belägna i . 5.2.4Ordinarie, extra och fortsatt stämma Bolagsstämma kan vara ordinarie stämma eller extra stämma. Ordinarie stämma skall hållas minst en gång . I bolagsordningen kan bestämmas att ytterligare en eller flera ordinarie stämmor skall hållas . Extra stämma skall hållas om styrelsen finner skäl därtill eller om det begärs av revisor i bolaget eller ägare till minst en tiondel av samtliga aktier. Kommittén finner inte skäl att i dessa avseenden föreslå några sakliga ändringar i lagen. För den ordinarie bolagsstämma vid vilken årsredovisningen och revisionsberättelsen samt, i moderbolag, koncernredovisningen och koncernrevisions- berättelsen skall läggas fram, föreslår kommittén att i lagen införs benämningen årsstämma. Därigenom kan lagtexten på flera ställen förenklas. Det står varje bolagsstämma fritt att besluta om fortsatt stämma . Det gäller såväl ordinarie som extra stämma. Kommittén föreslår att detta uttryckligen anges i lagen. Vid årsstämma skall beslut fattas om fastställelse av balans- och resultaträkning, om resultatdispositioner samt om ansvarsfrihet åt styrelseledamöter och verkställande direktör. Beslut i dessa frågor kan skjutas upp endast med stöd av 9 kap. 5 § tredje stycket. Bestämmelsen innebär att sådant beslut skall skjutas upp till fortsatt stämma, om stämmomajoriteten eller en minoritet med av samtliga aktier i bolaget begär det och att sådan stämma, enligt lagens nuvarande lydelse, skall hållas minst en och högst därefter. Den närmare tidpunkten för fortsatt stämma fastställs av bolagsstämman. För att uppnå en överensstämmelse med den av kommittén föreslagna femveckorsfristen för kallelse (se avsnitt 5.2.5.1) föreslår kommittén att tidsfristen bestäms till minst fem och högst efter begäran. Förklarar de aktieägare som önskar fortsatt stämma att de inte behöver så långt rådrum som , möter det inte något hinder att den fortsatta stämman hålls tidigare än efter begäran. Bolagsstämma sammankallas av styrelsen. Om styrelsen inte kallar till bolagsstämma trots att skyldighet föreligger att göra det, skall , på bolagets bekostnad, ombesörja att stämma sammankallas. Rätt att göra framställan till om kallelse till extra stämma har styrelseledamot, verkställande direktör, aktieägare och revisor (9 kap. 8 §). Kommittén föreslår inte några ändringar på dessa punkter, men ifrågasätter om övriga bestämmelser om kallelse till bolagsstämma har en ändamålsenlig utformning. Helt allmänt kan sägas att en kallelse bör vara utformad så att den ger aktieägarna klart besked om att bolagsstämma skall hållas, tiden och platsen för denna, vilka åtgärder som fordras för att få delta i stämman samt vilka ärenden som skall behandlas på stämman. Kallelse till bolagsstämma skall enligt gällande rätt utfärdas tidigast före och, om inte bolagsordningen föreskriver , senast före stämman (9 kap. 9 § första stycket). Tvåveckorsfristen har tillkommit för att aktieägarna skall få kännedom om att stämma skall hållas i så god tid att de kan förbereda sig. En tidigt utfärdad kallelse innebär emellertid en risk för att kallelsen faller i glömska och att ägare som tillkommer inte får kännedom om att bolagsstämma skall hållas. Bestämmelsen skiljer inte mellan små och stora bolag, trots att ett aktivt stämmodeltagande ofta torde kräva mer omfattande förberedelser i stora än i små bolag. I bolagsordningen kan preciseras när, inom den i lagen angivna fristen, som kallelse skall ske. En genomgång av bolagsordningarna för samtliga aktiemarknadsbolag ger vid handen att denna möjlighet mycket sällan utnyttjas i dessa bolag. Tvärtom anges regelmässigt i bolagsordningen för aktiemarknadsbolagen att kallelse skall ske tidigast och senast före stämma. Det ankommer därmed på styrelsen att närmare besluta om tidpunkten för kallelsen. Det finns inte anledning att tro att förhållandena skulle vara annorlunda i det stora antal aktiebolag som inte är aktiemarknadsbolag. Det är uppenbart att en kallelse i förväg till bolags- stämma i stora bolag erbjuder aktieägarna en alltför att förbereda sig inför stämman. Ett annat, ofta påtalat problem med den korta tiden sammanhänger med att förvaltarregistrerade aktier måste registreras om så att aktieägaren står införd i aktieboken på stämmodagen eller, i avstämningsbolag, före denna. En kort kallelsefrist försvårar också aktieägares och andras möjligheter att organisera fullmaktsinsamlingar inför stämman. På grund av det anförda föreslår kommittén att kallelsefristen bestäms till tidigast och senast före stämman. Kallelse skall ske på sätt som föreskrivs i bolagsordningen. Bolagsordningen kan t.ex. föreskriva, att kallelse skall ske genom annons i viss tidning eller genom brev till varje aktieägare med känd adress. I vissa fall skall aktieägare dessutom kallas personligen till bolagsstämma. (9 kap. 9 § andra stycket). Det är givetvis av grundläggande betydelse för aktieägarna att kallelse till bolagsstämma sker på sådant sätt att de har möjlighet att på rimliga villkor ta del av kallelsen. Kommitténs bedömning är att den nuvarande ordningen inte ger tillräckliga garantier för detta i bolag med en stor och växlande ägarkrets. Kommittén har gått igenom aktiemarknadsbolagens bolagsordningar och funnit en stor variation i fråga om det föreskrivna sättet att kalla till stämma. I flertalet bolag föreskrivs att kallelse skall ske genom annonsering i en eller flera i utkommande tidningar. Därmed torde i de flesta fall få förstås en rikstäckande tidning. Bland bolag med säte på någon annan ort än i föreskrivs ofta att kallelse skall ske dels i en i utkommande tidning, dels i en lokaltidning. Det finns också bolag i vilka bolagsordningen föreskriver att kallelse skall ske genom annonsering i dels en rikstäckande tidning, dels Post- och . Mot nu nämnda kallelsesätt finns inget att erinra. Kommittén finner det däremot otillfredsställande att kallelse i bolag med allmänt spridda aktier kan ske genom annonsering i en tidning som utkommer endast på mindre orter. Det förekommer i en del aktiemarknadsbolag också bolagsordningsbestämmelser som föreskriver att kallelse skall ske uteslutande genom brev till aktieägarna. Det innebär i praktiken att endast de aktieägare som är upptagna i aktieboken innan kallelse sker, får meddelande om stämman. Det kan synas logiskt med tanke på att endast de aktieägare som är registrerade i aktieboken har rätt att delta i bolagsstämma. Kommittén anser emellertid att det är angeläget att också oregistrerade aktieägare kan få kännedom om att stämma skall hållas så att de, om de så önskar, kan registrera sitt aktieinnehav och delta i denna. Det talar för att aktieägare i ett bolag vars aktier kan bli föremål för handel på en börs eller annan organiserad marknadsplats alltid bör kallas genom annonsering men att bolaget om det så önskar skall kunna tillämpa också andra kallelsesätt. Det kan i sammanhanget noteras att i de fall genom inregistreringskontraktet kräver att börsbolag offentliggör information i olika avseenden, detta skall ske genom överlämnande av informationen till en etablerad nyhetsbyrå och minst en rikstäckande dagstidning. Bestämmelsen i inregistreringskontraktet omfattar inte kallelse till bolagsstämma, men ger enligt kommittén en antydan om vilka krav som även i det avseendet borde ställas på större bolag. Kommittén föreslår med hänsyn till det anförda att bestämmelsen om sättet för kallelse till bolagsstämma behålls oförändrad för privata bolag men ändras för publika aktiebolag. Privata aktiebolag bör även fortsättningsvis kunna utforma kallelsebestämmelsen på det sätt som med hänsyn till bolagets ägarstruktur och andra faktorer anses lämpligast. Bestämmelsen måste givetvis ha sådan konkretion att aktieägarna har möjlighet att förutse hur kallelse kommer att ske. Allmänt hållna bolagsordningsbestämmelser av innebörd att kallelse skall ske i "den eller de tidningar som styrelsen bestämmer", i "en daglig tidning" eller liknande bör inte godtas. För publika aktiebolag föreslår kommittén att kallelse alltid skall ske åtminstone genom annonsering i dels en daglig rikstäckande tidning, dels Post- och . I kallelse till bolagsstämma skall naturligtvis tid och plats för bolagsstämman tydligt anges. Det ligger i begreppet kallelse och behöver inte komma till uttryck i lagtexten. I kallelse skall enligt 9 kap. 9 § tredje stycket tydligt anges de ärenden som skall förekomma på stämman. Avsikten med ärendeförteckningen är att informera om vad som kommer att tas upp på stämman. Kravet på information är inte högt ställt. I praktiken förekommer det att i kallelse till årsstämma bara anges att på stämman skall förekomma de ärenden som enligt aktiebolagslagen och bolagsordningen skall förekomma på en sådan stämma. Den omständigheten att ett ärende inte har angivits i kallelsen innebär inte heller automatiskt att ärendet inte får avgöras på stämman, se nedan. Inom ramen för kallelsetiden kan styrelsen ändra uppgifterna i en kallelse, exempelvis genom att lägga till eller ta bort ärenden. Varje aktieägare har rätt att få ett ärende behandlat på bolagsstämma om han skriftligen begär det i så god tid att det kan tas med i kallelsen, 9 kap. 7 §. Med ärende förstås något för bolaget relevant spörsmål som kan bli föremål för beslut på stämman. En begäran om upplysning är inte ett ärende. Det följer motsatsvis av bestämmelserna rörande aktieägares frågerätt i 9 kap. 12 §. Rätten att få ärende behandlat på stämma ger inte heller en aktieägare rätt att exempelvis avge en deklaration på stämman. Bestämmelsen gäller för såväl ordinarie som extra stämma, men har i praktiken betydelse främst för ordinarie stämma. Däremot har en aktieägare inte någon rätt att få ett ärende upptaget på dagordningen sedan kallelse skett. Denna ordning är enligt kommitténs mening inte självklar, något som framgår bl.a. av en jämförelse med äldre svensk rätt liksom med Kommissionens förslag till ett femte bolagsdirektiv. Enligt 121 § ABL 1944 var aktieägare sålunda berättigad att få ärende hänskjutet till prövning på ordinarie stämma, om han hos styrelsen skriftligen framställde yrkande därom minst före stämman. Framställdes sådant yrkande så sent att ärendet inte kunde anges i kallelsen, skulle dock aktieägaren själv bära kostnaderna för att saken tillkännagavs och meddelades aktieägarna. Med förebild i bl.a. tysk rätt föreskrivs i förslaget till ett femte bolagsdirektiv att en aktieägarminoritet av samma storlek som kan påkalla extra bolagsstämma, skall ha rätt att få upp ytterligare ärenden på dagordningen för en bolagsstämma till vilken kallelse redan har utfärdats. Har en sådan begäran sänts till bolaget från kallelsen till stämman, skall bolaget senast före stämman, i en tilläggskallelse, meddela aktieägarna detta. Detsamma gäller eventuella förslag från minoritetens sida till beslut under de tillkommande punkterna på dagordningen. Kommittén har för svenskt vidkommande övervägt en ordning som liknar den som föreslås i förslaget till femte direktiv. En sådan ordning kan emellertid missbrukas. Risken finns att styrelsen, för att förhindra minoritetsaktioner, tar upp endast okontroversiella ärenden i kallelsen, men på ett sent stadium kompletterar den med känsligare ärenden. Den kan då vara för sent för andra aktieägare att förbereda sig inför stämman. Kommittén har därför stannat för att inte föreslå någon bestämmelse om tilläggskallelse. Det är viktigt för minoriteten att den kan lita på en kallelse. Av 9 kap. 10 § första stycket framgår att stämman som regel inte får behandla ett ärende som inte tagits upp i kallelsen. Men minoriteten måste också kunna lita på att ärenden som anges i kallelsen behandlas i sak på stämman. Det framstår som närmast självklart när det är minoriteten själv som genomdrivit att stämman hålls eller när en enskild aktieägare med utnyttjande av bestämmelsen i 9 kap. 7 § fått med ett ärende i kallelsen. Utan rätt till sakbehandling blir dessa minoritetsrättigheter uppenbarligen meningslösa. I rättsfallet NJA 1960 s. 698 fastslog att rätten för aktieägare att påkalla extra bolagsstämma för att pröva viss angiven fråga skulle bli utan värde om stämman kunde undandra sig att pröva det angivna ärendet. Enligt kommitténs mening bör i princip samma sak gälla för det fall styrelsen initierat ett ärende som anges i kallelsen. En annan sak är att styrelsen kan dra tillbaka sitt förslag till beslut i ärendet. Ärendet står i så fall kvar på dagordningen om inte stämman beslutar att det skall utgå. Och så länge ärendet finns på dagordningen har de enskilda aktieägarna samma rätt som i alla ärenden att väcka förslag till beslut. Vid ändring av bolagsordningen och nedsättning av aktiekapitalet skall det huvudsakliga innehållet av styrelsens förslag anges i kallelsen. När stämma skall pröva förslag att aktiekapitalet skall ökas genom nyemission, förslag att bolaget skall ge ut konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, skall skälen för avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt och grunderna för emissionskursen anges (4 kap. 4 § andra stycket, 5 kap. 3 §, 6 kap. 2 § tredje stycket och 9 kap 9 § tredje stycket). Kommittén anser att det finns skäl att föreskriva att kallelsen också i andra fall än de nu nämnda bör ange det huvudsakliga innehållet i förslag av större betydelse som skall föreläggas stämman. Det kan för att ta ett exempel gälla förslag om ett större företagsförvärv eller en radikalt ändrad verksamhetsinriktning inom ramen för verksam- hetsföremålet enligt bolagsordningen. I sammanhanget kan också erinras om den rekommendation rörande information inför val av styrelse i aktiemarknadsbolag som utfärdats av (se vidare avsnitt 5.3.3.4). Rekommendationen kräver visserligen inte att sådan information lämnas just i kallelsen till stämman, men bidrar till beslutsunderlaget inför styrelseval i aktiemarknadsbolag. 5.2.5.4Tillhandahållande av material inför årsstämma Enligt 9 kap. 10 § fjärde stycket skall styrelsen hålla redovisningshandlingar och revisionsberättelse tillgängliga för aktieägarna under minst närmast före bolagsstämma vid vilken dessa handlingar skall läggas fram. Det är enligt kommitténs mening en för att aktieägarna skall hinna ta ställning till materialet. Kommittén föreslår att tiden ändras . Som en konsekvens därav föreslår kommittén också dels att den tidpunkt vid vilken revisorerna senast skall lämna revisionsberättelsen till bolagets styrelse ändras före stämman (10 kap. 25 §), dels att den tidpunkt vid vilken årsredovisningshandlingarna skall avlämnas till revisorerna ändras från en månad före stämman (11 kap. 3 §). Om de angivna bestämmelserna om tillhandahållande av årsredovisningshandlingar har åsidosatts i ett ärende, får stämman inte besluta i ärendet utan samtycke av de aktieägare som berörs av felet. Stämman får dock även utan sådant samtycke avgöra ett ärende som inte har tagits upp i kallelsen, om ärendet enligt bolagsordningen skall förekomma på stämman eller föranleds av ett annat ärende som skall avgöras (9 kap. 10 §). Enligt ordalydelsen innebär det att på en ordinarie bolagsstämma på vilken årsredovisningen enligt bolagsordningen skall behandlas, beslut kan fattas om faststäl- lande av resultat- och balansräkningar för närmast föregående räkenskapsår, resultatdispositioner och ansvarsfrihet åt styrelseledamöter och verkställande direktören, trots att de nämnda handlingarna inte har hållits tillgängliga för aktieägarna före stämman utan läggs fram direkt på denna. Om de som motsätter sig beslut av nu nämnt slag inte representerar minst en tiondel av aktierna i bolaget kan de inte framtvinga anstånd med beslutet till fortsatt stämma (jfr 9 kap. 5 § andra stycket). Även om majoritetens beslut fattas i den ordning som formellt medges i 9 kap. 10 § torde det emellertid vara möjligt att klandra besluten enligt 9 kap. 17 § under påstående att de inte har tillkommit i behörig ordning, åtminstone om besluten ingår som ett led i ett majoritetsmissbruk (jfr 15 kap. 3 §). På grund av det anförda och då den nuvarande utformningen av 9 kap. 10 § såvitt känt inte har berett svårigheter i praktiken har kommittén avstått från att föreslå några ändringar på denna punkt. Till skillnad från vad som var fallet enligt aktiebolagslag upptar den nuvarande lagen mycket knapphändiga bestämmelser rörande bolagsstämmans inledning. Kommittén föreslår att i lagen uttryckligen slås fast en ordning som i princip innebär att stämman skall öppnas av styrelsens ordförande eller den som styrelsen utsett och att denne också skall upprätta röstlängd. Därefter skall stämman, på basis av den fastställda röstlängden, välja en ordförande för stämman. Om stämmoordföranden utses enligt föreskrift i bolagsordningen eller om stämman med acklamation väljer ordförande, blir det denne som upprättar röstlängden, som då fastställs efter ordförandevalet. Stämmoordförandens första uppgift blir att fråga stämman om kallelse skett i behörig ordning och om svaret blir ja lägga fram styrelsens förslag till dagordning för godkännande av stämman. Även detta bör uttryckligen framgå av lagen. Sedan dagordningen godkänts samt protokollförare och justeringsmän utsetts kan de egentliga stämmo- förhandlingarna börja. 5.2.7Aktieägares fråge- och insynsrätt En väsentlig förutsättning för aktieägarnas möjligheter att övervaka och ta del i bolagets förvaltning är rätten till upplysningar från bolagsledningen. Om någon aktieägare begär det, är styrelsen och verkställande direktören skyldig att på stämman lämna upplysningar om förhållanden som kan inverka på bedömningen av bolagets årsredovisning och bolagets ställning i övrigt eller av ärende på stämman. Upplysning skall dock lämnas bara om styrelsen finner att det kan ske utan väsentlig skada för bolaget. Skaderekvisitet torde dock inte kunna tillämpas om samtliga aktieägare i bolaget är ense om att upplysningen skall lämnas av styrelsen eller verkställande direktören. I koncernbolag avser upplysningsplikten även bolagets förhållande till annat koncernföretag och, om bolaget är moderbolag, koncernredovisning samt nämnda förhållanden beträffande dotterföretagen (9 kap. 12 § första – tredje stycket). Rätten att begära upplysningar föreligger vid såväl ordinarie som extra bolagsstämma. Rätten är dock begränsad till förhållanden av två slag. Den gäller för det första förhållanden som kan inverka på bedömningen av bolagets årsredovisning eller bolagets ställning i övrigt. Med uttrycket "ställning i övrigt" får anses åsyftas bolagets ekonomiska ställning. Aktieägare skall kunna få kännedom om sådana förhållanden som har betydelse för bedömningen av aktiernas värde och det därav beroende ekonomiska utfallet av den investering som aktieägaren gjort. Rätten att begära upplysningar är inte föreskriven för att aktieägare skall kunna fullfölja andra, för bolagets intressen Annorlunda förhåller det sig med rätten att begära upplysningar beträffande ärende på stämman. Ett sådant ärende har inte alltid omedelbar betydelse för bolagets ekonomiska ställning. Det kan exempelvis vara fråga om en bolagsordningsändring. I sådana fall har aktieägare rätt till upplysning om förhållanden som kan inverka på bedömningen av beslutets lämplighet. Men även beträffande sådana förhållanden får upplysningsplikten anses gälla bara omständigheter av intresse för varje aktieägare som vill bredda sitt beslutsunderlag i det aktuella ärendet. En aktieägare får inte använda frågerätten för att få fram upplysningar om förhållanden som endast eller praktiskt taget endast har betydelse för honom själv eller för intressen utanför bolaget som han företräder. I tvivelaktiga fall ankommer det på den som begär upplysningar, att visa att den fråga han ställer har betydel- se för bolagets ekonomiska utveckling och är av intresse för samtliga aktieägare i bolaget. Kommittén menar att det av lagtexten tydligare bör framgå att rätten att begära upplysningar är av två slag. På varje bolagsstämma bör styrelsen och verkställande direktören, om någon aktieägare begär det och styrelsen finner att det kan ske utan väsentlig skada för bolaget, vara skyldig att lämna upplysningar om förhållanden som kan inverka på bedömningen av ärende på dagordningen.