sou · GJB344 · 1996-01-01 00:00:00 — Kommittén har lämnat förslag till EG-anpassning av aktiebolagslagen i delbetänkandena (SOU 1992:13) Bundna aktier och (SOU 1992:83) Aktiebolagslagen och EG. Den återstående delen av kommitténs uppdrag avser frågor som inte har något samband med EG-anpassningen. I direktiven anges kommitténs uppgifter under rubrikerna Aktiebolagets kapital och finansiella instrument, Aktiebolagets organisation, Minoritetsskyddet m.m. och Andra aktiebolagsrättsliga frågor. Under sistnämnda rubrik anges särskilt att kommittén bör vara oförhindrad att ta upp även andra frågor avseende aktiebolagsrätten i den mån utredningsuppdraget föranleder det. beslutade regeringen att kommittén med förtur skulle avrapportera den del av uppdraget som rör bolagsorganens roller och ansvar samt därmed sammanhängande frågor rörande skadestånd och straff. Det sker i förevarande betänkande. De lagförslag som läggs fram i betänkandet går ut på ändringar aktiebolagslag. Avsikten är emellertid att de föreslagna nya kapitlen om bolagsstämma, bolagets ledning, revision och särskild granskning samt skadestånd i ett nästa steg skall överföras års lag till en helt ny aktiebolagslag, där de skall bilda en särskild avdelning. Kommittén arbetar alltså med sikte på en helt ny aktiebolagslag. Som ett led i arbetet på de delar av utredningsuppdraget som inte gäller EG-anpassningen lät kommittén nämligen på ett tidigt stadium samla in synpunkter på aktiebolagslagen från bl.a. näringsliv, myndigheter, universitet och högskolor samt olika intresseorganisationer. Kommittén gick också systematiskt igenom den debatt som förts i aktiebolagsrättsliga frågor lag varit i kraft. Det material som på detta sätt tillfördes kommittéarbetet innehöll visserligen inte någon grundläggande kritik av lagens uppbyggnad eller innehåll, men pekade på brister i många enskilda bestämmelser. I samband med det arbete som kommittén utfört bl.a. vid utformningen av förevarande betänkande har lagen framstått som språkligt föråldrad. Det många ändringar som har företagits i lagen sedan ikraftträdandet har också skapat behov av en kraftig redaktionell översyn. Framför allt är det emellertid de omfattande ändringarna på kapitelnivå som företagits eller förestår som enligt kommittén tvingar fram en ny disposition av aktiebolagslagen. byttes bestämmelserna i 17 kap. om bundna aktier (temporärt) ut mot bestämmelser om byte av bolagskategori. Redovisningsbestämmelserna i 11 kap. skall enligt ett förslag av upphävas och ersättas med en fristående årsredovisningslag som kan komma att träda i kraft . I förevarande betänkande föreslår kommittén att bolagsstämma behandlas före bolagets ledning, dvs. att 8 och 9 kap. skall byta plats. Kommittén har i sitt arbete kommit fram till att 3 kap, som på en gång handlar om aktieslag, aktiebok och aktiebrev, bör brytas upp i tre kapitel för att ge utrymme för nya bestämmelser om förbehåll i bolagsordningen och skapa bättre överskådlighet. En sådan uppdelning av 3 kap. kommer att leda till att den nuvarande kapitelnumreringen måste göras om från 4 kap. och framåt. Fler exempel på angelägna ändringar av kapitelindelningen kan ges. I detta sammanhang nöjer sig kommittén med att konstatera att så omfattande ändringar i kapitelindelningen kan förutses att de inte lämpligen kan företas inom ramen lag. En redogörelse för vad kommittén föreslår lämnas i sammanfattningen. Här skall endast nämnas vad som inte behandlas i betänkandet. I samband med EG-anpassningen av aktiebolagslagen gjordes en översyn av bestämmelserna om bolagsorganens rätt att företräda bolaget utåt. De nya bestämmelserna trädde i kraft så sent som . Det kan finnas skäl att återkomma till dessa bestämmelser när de har varit i kraft så länge att det finns några erfarenheter att redovisa av deras tillämpning. I förevarande betänkande har bestämmelserna överförts till det nya 9 kap. utan några ändringar i sak men med vissa redaktionella justeringar. I en diskussion om aktiebolagets organisation kommer man lätt in på vad som skall gälla i aktiebolag som ingår i en koncern. Hur skall en koncern vara organiserad och vilka möjligheter skall exempelvis ledningen för ett moderbolag ha att ge bindande direktiv till ledningen i ett dotterbolag? Svaret på dessa och andra näraliggande frågor får betydelse för en annan fråga som kommittén så sent som på nytt fått i särskilt uppdrag att utreda, nämligen den om s.k. ansvarsgenombrott. Kommittén har inte hunnit penetrera dessa frågor . De kommer att behandlas i kommitténs slutbetänkande. Kommittén har sedan det senaste delbetänkandet överlämnades avgivit följande remissvar: till över ett utdrag ur Riksåklagarens och utredning angående vissa frågor om ekonomisk brottslighet, till över en skrivelse från med begäran om ändring av reglerna för värdepappersbolags kreditgiving till aktieägare m.fl., till över betänkandet (SOU 1993:69) Revisorerna och EG, till över Statskontorets rapport (1993:30) om ändrad organisationstillhörighet m.m. för näringsrättsliga verksamhet, till över betänkandet (SOU 1993:114) Konto, clearing och avveckling, till över Patent- och registreringsverkets promemoria angående försenade årsredovisningar och över betänkandet (SOU 1994:81) Ny lag om skiljeförfarande samt till över promemorian (Ds 1994:125) Tillsyn över revisorer. 2 Huvuddragen i gällande rätt Aktiebolagets högsta beslutande organ är bolagsstämman. Om inte annat följer av lag eller bolagsordning, kan stämman avgöra varje fråga som rör bolaget. I doktrinen talas ibland om att stämman har en rest- eller residualkompetens, varmed åsyftas att stämman är kompetent i varje fråga som inte uttryckligen faller under annat bolagsorgans exklusiva kompetens. Styrelsen skall svara för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. (8 kap. 6 §) Den mycket vida kompetens som på detta sätt tillerkänns styrelsen begränsas i förhållande till stämman i första hand av bestämmelser i lag som ger stämman exklusiv beslutanderätt i vissa frågor, exempelvis i fråga om ändring av bolagsordningen, val av styrelse och revisorer, fastställelse av balans- och resultaträkning, beslut om ökning och minskning av aktiekapitalet, fusion samt likvidation. Det har i doktrinen anförts att styrelsen dessutom kan vara skyldig att underställa stämman vissa för bolaget särskilt ingripande beslut, utan att detta uttryckligen framgår av lag eller bolagsordning. Styrelsens kompetens kan i det enskilda fallet också vara begränsad av att stämman faktiskt beslutat i en fråga som visserligen inte faller inom stämmans exklusiva kompetens, men väl inom dess residualkompetens. Slutligen är att märka att styrelsen i sin förvaltning är skyldig att rätta sig efter särskilda föreskrifter som meddelats i bolagsordningen eller av bolagsstämman, förutsatt att föreskriften i fråga inte strider mot aktiebolagslagen eller bolagsordningen. (8 kap. 13 §) lag tillerkänner styrelsen en slags vetorätt i två centrala frågor, som enligt lag låg under stämmans kompetensområde. För det första får nedsättning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna eller avsättning till reservfond eller till fond att disponeras av stämman beslutas endast efter förslag eller godkännande av styrelsen. För det andra får vinstutdelning inte beslutas med större belopp än styrelsen har föreslagit eller godkänt. (6 kap. 2 § och 12 kap. 3 §) En uttömmande uppräkning av styrelsens arbetsuppgifter låter sig inte göras. Arbetsuppgifterna varierar från företag till företag och från tid till annan. Det är t.ex. en stor skillnad i styrelsens uppgifter mellan bolag som har respektive inte har verkställande direktör. Helt allmänt kan konstateras att en huvuduppgift för Huvuddragen i gällande rätt styrelsen i större bolag är att tillsätta verkställande direktör och övervaka bolagets verksamhet. Vidare åligger det styrelsen att fastställa bolagets organisation och ge riktlinjer för hur verksamheten skall bedrivas. Verkställande direktören skall sköta den löpande förvaltningen, men styrelsen avgör övriga förvaltningsfrågor, framför allt frågor av större betydelse. Styrelsen skall också, enligt uttrycklig bestämmelse i lagen, se till att bokföring och medelsförvaltning innefattar en tillfredsställande kontroll. Slutligen har styrelsen en allmän skyldighet att verka för bolagets intressen, något som följer av att styrelsen intar en sysslomannaställning i förhållande till bolaget. Finns det i ett aktiebolag en verkställande direktör, skall denne sköta den löpande förvaltningen. Till den hör alla åtgärder som inte med hänsyn till arten eller omfattningen av bolagets verksamhet är av osedvanlig beskaffenhet eller stor betydelse. Det innebär kort sagt att verkställande direktören skall svara för driften av rörelsen, utöva tillsyn över personalen samt sörja för en lagenlig och lämplig bokföring och medelsförvaltning. Åtgärder som med hänsyn till omfattningen och arten av bolagets verksamhet är av osedvanlig beskaffenhet eller stor betydelse faller inte under den löpande förvaltningen. Är en sådan åtgärd så brådskande att den inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet för bolagets verksamhet, kan verkställande direktören företa den, men skall i sådant fall underrätta styrelsen därom. Styrelsen kan också bemyndiga verkställande direktören att vidta förvaltningsåtgärder som inte ligger inom ramen för den löpande förvaltningen. (8 kap. 6 §) Verkställande direktören är ett i förhållande till styrelsen underordnat organ. Styrelsen kan ge verkställande direktören anvisningar om hur löpande förvaltningsåtgärder skall handläggas eller beslutas. Sådana anvisningar är verkställande direktören skyldig att följa inom den ram som aktiebolagslagen och bolagsordningen ger. (8 kap. 13 §) Styrelsen kan också själv avgöra ärenden som ingår i den löpande förvaltningen. Verkställande direktörens befogenhet att sköta den löpande förvaltningen upphör om styrelsen tar sin bestämmanderätt i anspråk. I förarbeten och doktrin har framhållits att det skulle strida mot den i lagen angivna arbetsfördelningen om styrelsen företog så väsentliga ingrepp i verkställande direktörens rätt att sköta den löpande förvaltningen att denne i realiteten inte längre fyllde en verkställande direktörs funktioner. Verkställande direktören är dessutom skyldig att bereda och inför styrelsen föredra frågor som ligger utanför den löpande förvaltningen. Om omfattningen eller beskaffenheten av bolagets verksamhet påkallar det, skall styrelsen utfärda instruktioner för verkställande direktören och andra befattningshavare i bolaget. Huvuddragen i gällande rätt Instruktionerna kan exempelvis precisera arbetsfördelningen mellan styrelsen, verkställande direktören och övriga interna organ, t.ex. direktion eller arbetsutskott. Bestämmelserna om bolagsstämma finns i 9 kap. aktiebolagslagen. Hänvisningar till paragrafer avser detta kapitel om inte annat anges. Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas vid bolagsstämma. Berättigad att delta i bolagsstämma är i princip varje legitimerad aktieägare. Det innebär i korthet att personen i fråga skall vara dels materiell ägare till aktie i bolaget, dels införd som ägare i aktieboken. I avstämningsbolag tillkommer rätten att deltaga i bolagsstämma den som upptagits som aktieägare i sådan utskrift av aktieboken som VPC framställer avseende förhållandena före stämman, jfr 3 kap. 13 § andra stycket. I bolagsordningen kan bestämmas att aktieägare för att få deltaga i bolagsstämma skall anmäla sig hos bolaget senast den dag som anges i kallelsen till stämman. Bestämmelsen ger styrelsen möjlighet att upprätta röstlängd före stämman. (1 §) Aktieägare kan vid bolagsstämma låta sig företrädas av ett ombud med skriftlig, dagtecknad fullmakt. En sådan fullmakt gäller högst från utfärdandet. Aktieägare kan vid bolagsstämma medföra ett biträde. Någon begränsning i rätten att rösta personligen, genom legal ställföreträdare eller ombud får inte göras. (2 §) Vissa personer kan vara närvarande vid bolagsstämma utan att vara aktieägare, ombud eller biträde. För det första kan till stämmoordförande utses en utomstående person. Vidare förutsätter lagen att styrelsens ledamöter och verkställande direktör både kan och bör vara närvarande vid bolagsstämman. Detta framgår indirekt av 12 § första stycket. Av 12 § lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda följer att även suppleanter för styrelseledamöter utsedda av arbetstagarna har rätt att närvara vid stämma. Slutligen har bolagets revisorer alltid rätt och stundom också skyldighet att närvara vid bolagsstämma, 10 kap. 12 §. Lagen tillåter inte att rätten att deltaga i och utöva rösträtt på bolagsstämma skiljs från äganderätten till aktien, 3 kap. 14 § sista stycket. Aktien är odelbar mot bolaget. Aktieägare får inte heller vid bolagsstämma fördela sitt aktieinnehav mellan sig själv och ett ombud eller mellan flera ombud. Särskilda bestämmelser gäller dock i det avseendet för aktier tillhöriga allmänna pensionsfonden. (2 §) Huvuddragen i gällande rätt Bolagsstämmans beslut fattas genom omröstning bland aktieägarna. Det antal röster som tillkommer varje aktieägare bestäms som huvudregel av det innehavda antalet aktier och aktiernas röstvärde. Enligt 3 kap. 1 § första stycket har alla aktier lika rätt i bolaget. I bolagsordningen kan emellertid föreskrivas att det i bolaget skall finnas aktier av olika slag, som skiljer sig åt exempelvis i fråga om röstvärde. Ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för någon annan aktie i bolaget. Bolag som före ikraftträdandet av aktiebolagslag givit ut aktier vilkas röstvärde överstiger tio gånger röstvärdet för samtliga aktier av annat slag, får fortsätta att ge ut aktier med de röstvärden som tillkommer redan utgivna aktier. (8 § APL) Den röststyrka som tillkommer varje aktieägare påverkas också av bestämmelser om rösträttsbegränsningar vid bolagsstämman. Om inte annat föreskrivits i bolagsordningen får ingen aktieägare rösta för mer än en femtedel av de vid stämman företrädda aktierna. Aktieägare får som huvudregel delta i alla stämmobeslut, utan hinder av att han har ett eget intresse i saken. aktiebolagslag fanns relativt detaljerade jävsregler för beslut på bolagsstämma. En olägenhet med sådana regler är emellertid att beslutanderätten i frågor där stämmomajoriteten är jävig går över på minoriteten. Denna ordning anses inte ge några garantier för att besluten blir bättre för bolaget. lag har lagstiftaren därför som skydd mot majoritetsmissbruk hänvisat framför allt till generalklausulen i 16 § och inskränkt jävsreglerna till ett minimum. Kvar står numera endast ett förbud för aktieägare att själv eller genom ombud rösta i fråga om talan mot honom, hans befrielse från skadeståndsansvar eller annan förpliktelse gentemot bolaget, eller talan eller befrielse som angivits nu beträffande annan, om aktieägaren i frågan har ett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets. Denna jävsregel hindrar inte att en aktieägare som har ett bestämmande inflytande på bolagsstämma i bolaget och i ett annat aktiebolag deltar i stämmobeslut som angår båda bolagen t.ex. godkännande av en plan om fusion mellan bolagen. Regeln hindrar inte heller att en jävig aktieägare deltar i den debatt på stämman som föregår omröstningen. (3 §) Bolagsstämma skall som huvudregel hållas på den ort där styrelsen har sitt säte. (4 §) Lagen föreskriver minst en bolagsstämma . skall hållas en ordinarie bolagsstämma, som har till uppgift framför allt att fastställa årsredovisningen för närmast föregående räkenskapsår. Det skall ske efter utgången av räkenskapsåret. Ordinarie bolagsstämma skall alltså besluta om fastställelse av Huvuddragen i gällande rätt resultaträkningen och balansräkningen samt, i moderbolag, koncernresultaträkningen och koncernbalansräkningen, om vinst- och förlustdispositioner, om ansvarsfrihet åt styrelseledamöterna och verkställande direktör samt i annat ärende som enligt lag eller bolagsordningen skall förekomma på stämman. Det senare kan exempelvis vara val av styrelse och revisorer. I begreppet fastställelse ligger att ställning skall tas till om balansräkningen och resultaträkningen är riktiga och eventuella felaktigheter rättas till. Med beslut i fråga om fastställelse av årsredovisningen, vinst- och förlustdispositioner, eller om ansvarsfrihet skall anstå till fortsatt stämma, om ägare till minst en tiondel av samtliga aktier begär det. Bestämmelsen utgör ett komplement till minoritetens rätt att föra skadeståndstalan för bolaget. Ytterligare uppskov med ordinarie bolagsstämma är inte tillåtet. (5 §) Extra bolagsstämma hålls vid behov. Den kan sammankallas på styrelsens initiativ. Styrelsen skall dessutom kalla till extra bolagsstämma om det begärs av revisor eller av ägare till en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Kallelse till extra stämma skall utfärdas från den dag då sådan begäran kommit in till bolaget. (6 §) Varje aktieägare är berättigad att få upp ett ärende på bolags- stämma om han skriftligen begär det i så god tid att det kan tas med i kallelsen. Bestämmelsen gäller för såväl ordinarie som extra stämma, men har i praktiken i första hand betydelse för ordinarie stämma. (7 §) Bolagsstämma sammankallas av styrelsen. Om styrelsen inte kallar till bolagsstämma trots att skyldighet föreligger att göra det, skall , på bolagets bekostnad, ombesörja att stämma sammankallas. Rätt att göra framställan till om kallelse till extra stämma, har styrelseledamot, verkställande direktör, aktieägare och revisor. (8 §) Kallelse till bolagsstämma skall utfärdas tidigast före och, om inte bolagsordningen föreskriver , senast före stämman. Kallelse skall ske på det sätt som föreskrivs i bolagsordningen. Bolagsordningen kan t.ex. föreskriva, att kallelse skall ske genom annons i viss tidning, eller att kallelse skall ske genom brev till varje aktieägare med känd adress. (9 §) I kallelse skall tydligt anges de ärenden som skall förekomma på stämman. Det gäller även ärenden som enligt lagen skall förekomma på stämma. För vissa typer av ärenden finns särskilda regler. Sålunda skall exempelvis vid ändring av bolagsordningen, det huvudsakliga innehållet av förslaget till ändring anges i kallelsen. (9 §) Särskilda bestämmelser av detta slag gäller också i fråga om förslag att aktiekapitalet skall ökas genom nyemission, att bolaget skall ge ut konvertibla skuldebrev Huvuddragen i gällande rätt eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning och att aktiekapitalet skall sättas ned. (4 kap. 4 § andra stycket, 5 kap. 3 §, 6 kap. 2 § tredje stycket) Inom ramen för kallelsetiden är det möjligt att ändra uppgifterna i en kallelse, exempelvis genom att lägga till ärenden på dagordningen. De ärenden som angivits i kallelsen när eller den som angivits i bolagsordningen återstår till stämman, är i princip bindande för denna, bl.a. i så mån att stämman inte får behandla ett ärende som inte upptagits i kallelsen. Under minst närmast före ordinarie bolagsstämma vid vilken årsredovisning och revisionsberättelse skall läggas fram, skall dessa handlingar eller avskrifter därav hållas tillgängliga hos bolaget för aktieägarna och genast sändas till aktieägare som begär det och uppger sin postadress. (9 §) Om bestämmelser i aktiebolagslagen eller bolagsordningen rörande kallelse till bolagsstämma eller tillhandahållande av handlingar har åsidosatts i ett ärende, får stämman inte besluta i ärendet utan samtycke av de aktieägare som berörs av felet. Det är denna bestämmelse som möjliggör "per capsulam" beslut. Stämman får dock även utan sådant samtycke avgöra ett ärende som inte har tagits upp i kallelsen, om ärendet enligt bolagsordningen skall förekomma på stämman eller föranleds av ett annat ärende som skall avgöras. Det förstnämnda gäller exempelvis de till ordinarie stämma hörande ärendena enligt 5 §. Bolagsstämma kan också alltid besluta att extra bolagsstämma skall sammankallas för behandling av ärendet. (10 §) Bolagsstämma leds av en ordförande, som utses av stämman om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. Stämmans ordförande skall upprätta en förteckning över närvarande aktieägare, ombud och biträden med uppgift om hur många aktier och röster var och en företräder vid stämman. Denna röstlängd skall, sedan den godkänts av stämman, tillämpas av stämman intill dess stämman beslutat om ändring däri. Bolagsstämmans ordförande skall också ombesörja att det vid stämman förs protokoll. I protokollet skall införas stämmans beslut och, om röstning skett, hur den utfallit. Protokollet skall justeras av ordföranden och minst en på stämman utsedd justeringsman. (11 §) En viktig del i aktiebolagslagens minoritetsskyddsregler är aktieägarnas frågerätt. Styrelsen och verkställande direktör skall, om aktieägare begär det och styrelsen finner att det kan ske utan väsentligt förfång för bolaget, på bolagsstämma lämna upplysningar angående förhållanden, som kan inverka på bedömandet av bolagets årsredovisning och dess ställning i övrigt eller av ärende på stämman. Huvuddragen i gällande rätt lämnas endast med stöd av uppgifter, som inte är tillgängliga på stämman, skall upplysningen skriftligen hos bolaget hållas tillgänglig för aktieägarna samt översändas till aktieägare som begärt upplysningen. Det ankommer på styrelsen att pröva om begärd upplysning kan lämnas på stämman utan väsentligt förfång för bolaget. Finner styrelsen att så inte är fallet, skall upplysningen i stället, på aktieägarens begäran lämnas till bolagets revisorer . Revisorerna skall inom efter stämman till styrelsen avge skriftligt yttrande, huruvida den begärda upplysningen lämnats till dem samt huruvida upplysningen enligt deras mening bort föranleda ändring i revisionsberättelsen eller i övrigt ger anledning till erinran. Om så är fallet, skall ändringen eller erinran anges i yttrandet. Styrelsen skall hålla revisorernas yttrande tillgängligt för aktieägarna hos bolaget samt översända det i avskrift till aktieägare som begärt upplysningen. Anser en aktieägare i motsats till styrelsen att begärd upplysning kan lämnas utan väsentligt förfång för bolaget, kan han föra talan inför domstol med yrkande att upplysningen skall lämnas. I syfte att förstärka minoritetsskyddet i fåmansbolag har frågerätten och upplysningsskyldigheten på bolagsstämma kompletterats med vissa bestämmelser om rätt för aktieägare i fåmansbolag att få upplysningar utan samband med bolagsstämma. Sålunda gäller i fråga om aktiebolag med högst tio aktieägare, att varje aktieägare skall beredas tillfälle att ta del av böcker, räkenskaper och andra handlingar som rör bolagets verksamhet, i den omfattning det behövs för att aktieägaren skall kunna bedöma bolagets ställning eller visst ärende som skall förekomma på bolagsstämman. Styrelsen och verkställande direktören är dessutom skyldiga, i den mån det kan ske utan oskälig kostnad eller omgång, att på begäran biträda aktieägaren med den utredning som behövs för angivet ändamål samt att tillhandahålla behövliga avskrifter. Bolagsledningen kan emellertid vägra aktieägaren tillgång till information eller hjälp med utredning, om det skulle medföra en påtaglig risk för allvarlig skada för bolaget att aktieägaren får del av uppgifter om bolagets verksamhet. (12 §) Bolagsstämmans beslut avgörs genom omröstning. Huvudregeln är därvid att stämmans beslut utgörs av den mening som fått mer än hälften av de avgivna rösterna. Det kan kräva omröstning i omgångar så att vid den slutliga omröstningen bara två förslag står mot varandra (absolut majoritet). Vid lika röstetal har stämmans ordförande utslagsröst. Vid val är reglerna annorlunda. Omröstning kan avse fler än två kandidater , varvid den anses vald som fått flest röster Huvuddragen i gällande rätt (relativ majoritet). Vid lika röstetal avgörs valet genom lott- dragning om inte annat beslutas av stämman innan valet förrättas. (13 §) Anmärkas kan att de flesta stämmobeslut fattas med acklamation.