sou · GJB3155 · 1996-01-01 00:00:00 — På dessa underlagsmaterial har VDU grundat sina överväganden om urvalet av vattendrag med hänsyn till speciella naturvärden (se ka- pitel 4). Metoden för urval av Kulturvattendrag, som presenterades i rappor- ten Så skall vattendrag skyddas och fick ett brett stöd i remiss- behandlingen, har utarbetats i samarbete med (se bilaga 5). Metoden syftar till att urvalet skall avse sådana större sammanhängande vattendragsmiljöer som belyser viktiga aspekter på vattendragens betydelse för samhällsutvecklingen och i ett nationellt perspektiv har en särpräglad kulturhistorisk identitet med avseende på samhällsfunktioner . Vattendragen har under alla tider varit viktiga för människors bosätt- ning, försörjning och samfärdsel och de har kom- mit att forma olika regioners kulturella drag. Tillsammans bildar vatten- dragen den variationsrika kulturmiljö som skapats av inbyggarna se- dan äldsta tid. Denna mosaik av regional särart bildar gemensamt det svenska kulturlandskapet och vår regionala och nationella identitet. I det följande redovisade samhällsfunktioner/kulturhistoriska teman är grunden för urvalet av Kulturvattendrag. En närmare beskrivning av temana lämnas i bilaga 8. Samhällsfunktioner/Kulturhistoriska teman Urvalet av Kulturvattendragen har skett efter principen att det är egen- skaper och företeelser direkt anknutna till vattendraget och högt ställda krav på kulturhistorisk kvalitet som skall fälla avgörandet. Vatten- draget skall spegla en eller flera betydelsefulla faser i den svenska historien och ha sådana kvaliteter att den fysiska spåren av männis- kan är en väsentlig källa för förståelsen av historia. Ett vat- tendrag kan bli utvalt därför att det representerar en viss samhälls- funktion, t.ex. en unik fångstmiljö eller odlingsmiljö kopplad till vatten- draget. Vanligare torde vara att flera olika kulturhistoriska teman speg- las och att helheten konstituerar vattendraget som ett Kulturvattendrag. Det kulturhistoriska värdet ligger nämligen i den funk- bredden och den historiska kontinuiteten i nyttjandet av vatten- draget och dess omgivningar. Typiskt för vattendrag med höga kultur- historiska värden är att de har knutit till sig olika mänsk- liga aktiviteter, som avsatt bestående spår i landskapet. arbetade inledningsvis fram ett förslag på kan- didater till Kulturvattendrag som bearbetades av länsantikvarierna. slutliga förslag enligt bilaga 8 har legat till grund för VDU:s överväganden om urvalet av Kulturvattendrag (se kapitel 4). 3.4 Vägning mot energiintresset Vid den vägning av bevarandeintresset mot energiintresset, som VDU skall göra enligt direktiven, har huvudprincipen varit att i de fall det finns alternativa vattendrag som kan tillgodose ett visst bevarande- motiv bör strävan vara att skydda det som representerar det lägsta utbyggnadsintresset. De uppgifter om vattendragens energipotential på vilka vi baserat vägningen har redovisats för utredningen av . Enligt föreningen kan detta underlag inte redo- visas öppet av konkurrensskäl. Den metod som har använts för att beräkna energipotentialen redovi- sas i bilaga 9. Redovisningen omfattar endast potentiella kraftverks- lägen med en kalkylerad effekt högre än 200 kW och som bedöms ha en utbyggnadskostnad som är lägre än /års-kWh. En vägning av skyddsvärdena mot andra exploateringsintressen än vattenkraftsutnyttjande låter sig inte göras på förhand. Vattenkrafts- resurserna är geografiskt bundna till vissa fysiska betingelser i vatten- dragen och energivärdet hos dem kan bedömas relativt lätt. Annan exploatering är oftast, men inte alltid, mindre geografiskt bunden och det ekonomiska värdet av att ligga vid en viss plats vid ett visst vatten- drag är inte av lika stor betydelse och har ingen bety- delse alls. 4 Vattendrag som bör skyddas Med stöd av det underlag som tagits fram i enlighet med vad som framgår av kapitel 3 och i en fortsatt dialog med företrädare för läns- styrelserna har VDU:s överväganden lett fram till det urval av orörda vattendrag – Typ- och Referensvattendrag – som redovisas i tabell 1. I de fall orördheten är likvärdig eller nästintill likvärdig för flera vattendrag inom en kategori redovisas dessa inom en gemensam ram. Indelningen av vattendragen i kategorier (Fjäll, Kust, Skog osv.) re- dovisas närmare i bilaga 5 ss. I tabellen har i kolumnerna markerats om vatten- draget finns med i resp. i redovisning av vattendrag med speciella värden ( bilaga 7 och bilaga 8). I de fall det finns likvärdiga eller nästintill likvärdiga vattendrag vad gäller orördheten, dvs. som Typ- och Referensvattendrag, har förekomsten av speciella natur- och kulturvärden vägts in för ett val mellan dessa. I ett fall har vi frångått huvudprincipen att det i varje region endast skall finnas ett vattendrag av respektive kategori som primärt skyddas med avseende på orördheten. Det gäller de till varandra gränsande älv och älv, två av våra Nationalälvar, som är unikt lite påverkade och ligger i ett sammanhängande vildmarksområde som är enastående för och även torde ha få motsvarigheter i världen. De har dessutom ett funktionellt samband genom bifurkationen vid . Vid en vägning mot energiintresset har detta i ett fall bedömts vara så stort att det blivit utslagsgivande i valet mellan vattendrag som är likvärdiga vad gäller orördheten, dvs. som Typ- och Referens- vattendrag. har sålunda valts före som har hö- gre natur- och kulturvärden men som inte bedömts kunna väga upp den stora skillnad som finns mellan älvarna vad gäller energiinnehål- let. höga natur- och kulturvärden motiverar dock att den väljs ut som Vattendrag med speciella naturvärden och Kultur- vattendrag. I övriga fall där orördheten är likvärdig för flera vatten- drag är antingen skillnaden mellan vattendragen i energiinnehåll liten i förhållande till skillnaden i bevarandevärden eller också är VDU:s primära val det vattendrag som har lägst energiinnehåll. Det slutliga urvalet av orörda vattendrag, där också speciella na- (Se även separatkarta). tur- och kulturvärden och energiintresset är beaktade enligt det nu sagda, är i tabellen markerat med grå bakgrund. Skyddsmotiven för dessa vattendrag redovisas i kapitel 5. Tabell 1 Vattendrag som bör skyddas för sin orördhet Grå bakgrund markerar det slutgiltiga urvalet. Kursiv stil anger att ett vattendrag nu är skyddat enligt 3 kap. 6 § NRL . (X 660 9471 Y 154 191) Y 148 499)1 Störst natur- och kultur Störst natur- och kultur 2Koordinaterna anges eftersom det finns andra vattenområden med samma namn Förutom de vattendrag som redovisas i tabell 1 finns det bland de i bilaga 7 och bilaga 8 redovisade vattendragen andra vattendrag med sådana samlade natur- och kulturvärden som motiverar att de väljs ut som Vattendrag med speciella naturvärden eller som Kulturvattendrag. Bland den stora mängd vattendrag som i bruttolistan i bilaga 7 har redovisats av har dock verket inte ansett sig nu kunna göra en närmre prioritering med avseende på vattendragens speciella naturvärden i den mening som VDU avser. Detta anses vara möjligt först med underlag som kan tas fram med hjälp av en utarbe- tad mall för karakterisering av sjöar och vattendrag, System Aqua (, Rapport : 4553, 1996). VDU har funnit att för vissa vattendrag är de dokumenterade natur- och kulturvärdena tillräckligt övertygande för att de nu skall kunna föreslås bli skyddade med avseende på dessa värden. Dessa vatten- drag redovisas i tabell 2 (se även separatkarta). Tabell 2 Kompletterande vattendrag som bör skyddas med avseende på vissa speciella natur- och kulturvärden Lagans huvudfåra nedströms Bolmån Skyddsbestämmelserna i 3 kap. 6 § NRL omfattar flera av de vatten- drag som VDU, enligt tabellerna 1 och 2, föreslår skall skyddas. När bättre beslutsunderlag föreligger vad gäller möjligheterna att i bruttolista prioritera med avseende på de spe- ciella naturvärdena utgår VDU från att det kan visa sig finnas motiv för ett skydd enligt VDU:s principer även för andra av de vattenom- råden och älvsträckor som är skyddade enligt 3 kap. 6 § NRL. 5 Motiven för skydd I följande sammanställning redovisas de motiv för skydd som varit avgörande för vårt urval av de vattendrag som föreslås bli skyddade enligt 3 kap. NRL. Som framgår av våra i kapitel 3 och kapitel 4 redovisade överväganden avser dessa motiv vattendragens orörd- het och/eller till vattendragen knutna speciella natur- och kultur- värden. Orördheten som kriterium för vad som benämns Typ- och Referensvattendrag avser vattendraget i sin helhet medan de speci- ella natur- och kulturvärdena avser vissa angivna egenskaper eller företeelser som är knutna till ett vattendrag och som tillsammans bygger upp dess speciella skyddsvärde som vad som benämns Vat- tendrag med speciella naturvärden och Kulturvattendrag. I redovisningen anges om ett vattendrag är speciellt orört och sva- rar mot vad VDU har benämnt Referensvattendrag Med detta menas att vattendraget flyter genom ett område som i huvudsak är av vildmarkskaraktär, d.v.s. ett område som är lite exploaterat och ut- nyttjat och av en sådan storlek att det kan tjäna som buffert för vatten- draget mot påverkan från mer exploaterade omgivningar. Skyddsmotiven för vattendrag som föreslås skyddade (Koordinater för vattendragets mynning enligt Vattendragsregister) Storälv med stort inslag av kulturlandskap och Visar särskilt väl natur- och kultur landskapets utveckling, processer och ekologi Storslaget och särpräglat orört Hotade och sårbara biotoper och I vissa delar rik flora och fauna. reproduktionsområde för laxfiskar. bosättningar som möter det samiska kulturland- Möte mellan de Svenska, Finska och kultur till intensivt jordbrukslandskap. ser från bronsålder. Storälv med stor landskapsvariation. skilt väl natur- och kulturlandskapets utveck- ling, processer och ekologiska samband. tade och sårbara biotoper och arter. rik flora och fauna. område för laxfiskar. Visar speciellt väl den samiska kulturmiljön och dess historia med renbetesland, samiska byar, vandringsleder, sommargravar och offerplatser Naturmosaik med våtmarker. Skogsälv som särskilt väl visar natur- och kulturlandskapets utveckling, processer och Hotade och sårbara bioto- per och arter. Den mest vildmarksartade storälven. skapsvariation med många forsar och fall. ende fluviala processer. Sårbara och hotade na- turtyper och arter. I vissa delar rik flora och Viktigt reproduktionsområde för lax- Väl hävdat odlingslandskap med samlade gårds- och bymiljöer med många lokala särdrag I den övre delen av älven finns kulturhistoriskt värdefulla områden, med många lämningar från den äldre samiska kultu- ren, men även en levande rennäring. Skogsälv med många forssträckor. I nedre lop- pet den brantaste . Skogsälv som visar natur- och kulturlandskapets utveckling, processer och ekologiska samband. Särpräglade former av många slag, Sårbara biotoper och arter, stor artrikedom. Viktigt reproduktionsområde för laxfiskar. Odlingslandskap i älvdal med fångstkultur och samisk renskötsel. Visar kolonisationsepoken med kolbottnar, tjärdalar och flottningsanläggningar. Storälv med stor landskapsvariation. Nyckelområde för förståelse av ekologi och med sällsynta biotoper och arter. reproduktionsområde för laxfiskar. En av landets viktigaste vattendragsmiljöer för förståelsen av den norrländska odlingshistorien. Ett välbevarat ekologiskt system med stenåldersboplatser, fångstgropssystem, byar, gårdar, torp, ålderdomliga kulturlandskap, gästgiverier, flottningslämningar m.m. Skogsälv som visar landskapets utveckling, processer, och ekologiska samband. med meandring, terasslandskap och raviner. Sårbara biotoper och arter. dig vegetation av örter. Sällsynta naturtyper med hotade eller sår bara biotoper och arter. cesser med många olika landskaps- och natur Artrik med istidsrelikter. Historiskt viktig kommunikationsled. tillhör de märkligaste och intressantaste älvmil- jöerna i landet med betydande ålderdomliga odlingslandskap, fångstmiljöer med rika läm- ningar av fångstkulturen. järnåldersbygder, medeltida befästning samt från skogsindustrin och flottningsanläggningar. immateriella värden har på ett storsla- get sätt skildrats av flera konstnärer. Storälv som visar landskapets utveckling. Rik fauna och flora med sällsynta och hotade biotoper och arter. Visar odlingens och bebyggelsens utveckling under 2 . Rik dalgång med välbevarad fångstmiljö med ett stort antal stenåldersboplat- ser. Representativ för den tidiga fjällturismen. Flera kraftverk av kulturhistoriskt värde Fjäll- och skogsälv i våtmarksrikt landskap. Kustå i variationsrikt landskap. Utpräglat nip- och ravinlandskap med sällsynta naturtyper. Hotade och sårbara biotoper och arter. Skogså i isälvslandskap med framstående exem pel på isälvsavsmältningen kring högsta kust Variation med forsar och fall. artrik med välutvecklade strandsnår. Skogså med stora sammanhängande myrkomplex med rik flora och rikt fågelliv. tigt reproduktionsområde för laxfiskar. Fjällvattendrag i varierande landskap som visar naturliga förlopp i olika ekologiska system samt landskapets utveckling med bl.a. lateral- terrasser och rullstensåsar. Rikligt med lämningar från fångstkultur med boplatser och fångstgropar. Skogsälv i varierande landskap med stor mängd glaciomorfologiska former som väl belyser landskapets utveckling i samband med Betydande fångstmiljö med både stenåldersbop- latser och områden med fångstgropar. Fjällälv som visar landskapets ut veckling och naturliga processer. Hotade biotoper och arter med lokalt rik flora Olika typer av vattenkraftsanläggningar. Bety- dande fornlämningsmiljöer med fångstkultur och utmarksodlingar. X 667 323 Y 153 703 Exempel på ekologiskt system med landskaps- och naturtyper som väl visar aktiva landskapsbildande processer med bl.a. unikt infångat flodlopp. Hotade arter och rik Odlingslandskap med lång kontinuitet sedan älven dess speciella karaktär. rimiljöer med ålderdomligt bergslagslandskap och välbevarade industrianläggningar och bond- konst kommit att förknippas med den svenska nationalkänslan. Skogsälv med många sjöar med näringsfattigt, Stora limniska värden med artrik fiskfauna och glacialmarina relikter. Utgör del av med många slussar och den teknik historiskt intressanta akvedukten glacifluviala och andra formelement. brons- och järnåldern. Storälv med varierande lopp med meandrar, deltan och forsar. värden som visar utvecklingen av många Omväxlande kulturlandskap med odling, kyrkor, lämningar av flottning och industrier. Skogså i kulturpräglat våtmarkslandskap med hotade och sårbara biotoper och arter. fauna och i vissa partier rik flora. Vallonbruk, vilka en gång gav det svenska jär- net ett världsrykte. Slättå i unikt landskap med en stor mängd ob- jekt av största betydelse för landets historia. Rikliga förekomster av fornlämningar. Lärdoms- och domkyrkostaden . Slättå som visar landskapets ut- veckling med meanderbildningar, dalutfyllnad och flodplan. Sällsynta naturtyper med hotade sårbara biotoper och arter. Mycket rik fauna. Välhävdat odlingslandskap med rika inslag av fornlämningar. Industrilandskap med unikt tids- djup med ett flertal vattendrivna anläggningar till vår tid. Bergslagså med flera olika landskaps- och naturtyper med stor artrikedom hos både fauna och flora. Flera hotade arter.Några av vårt lands värdefullaste bergslagsmil jöer. Stort tids- djup i industrimiljöerna . Skogså i isälvsdal. Kustå i sprickdalslandskap. Fram stående exempel på utvecklingsförlopp för land skap med aktiv ravinbildning, meandring, åssystem och korvsjöar. Sällsynta och hotade naturtyper med rik flora och fauna. Skogså med omväxlande land skap med goda lövskogsbestånd och vidsträckta våtängar. Hotade och sårbara arter. Herrgårdsmiljöer från järnålder och framåt. Torpbebyggelse, äldre vägsystem och industri- medeltida befästningar och tidiga stadsbildnin Skogså med växlande lopp med forsar och fall. Stort antal sällsynta växter och värde fulla ädellövskogar. Industrilandskap med talrika lämningar efter äldre småindustri. Skogsälv med meanderlopp. God biologisk funktion med mycket stort bestånd av Utpräglad slättå som visar landskapets utveck- ling och geovetenskapliga processer. Sällsynta naturtyper med hotade arter. Mycket rik flora och bottenfauna. Näringsrik vegetation och in- tressant vegetationszonering. Ålderdomligt kulturlandskap med stenålders- boplatser och megalitgravar. Rik fornlämnings- miljö. Skogså med omväxlande lopp och god artrikedom. Framstående exempel på ravinlandskap med naturbetesmark. Viktigt reproduktionsområde för laxfiskar. Industrilandskap, med kvarn- och sågverk- samhet i större skala till 1900- talets början. Ett stort antal fornlämningar och välbevarad jordbruksbebyggelse Åsystem av lerslättstyp med vid- sträckta översvämningsmarker. med värdefulla rast och häckningsplatser. Odlingslandskap och industrimiljöer. Bäckarna till södra , fr.o.m. Hjoån Skogsåar nedskurna i berg och issjöavlagringar. Innefattar ett stort spektrum av åtyper som tillsammans har ett flertal geomorfologiska bildningar som bl.a. visar ut- vecklingen av . , ravin- bildningar, strandterasser, kanjoner och transgressionsbildningar. Har mycket stora kva- liteter vad gäller flora och fauna, speciellt fisk. Ett stort antal äldre industrimiljöer med ett tids- djup från medeltiden till nutid. och äldre försvarsanläggningar. Skogså med stor andel våt- marker. Omväxlande lopp med forsar och fall. Viktigt reproduktionsområde för laxfiskar. Skogså med ett flertal tidiga vattenkraftverk. och med fästet och staden Skogså i formrikt landskap som väl visar land- skapets utveckling. Hotade eller sårbara bioto- per och arter. Mycket rikt växt- och djurliv. Välhävdat levande agrarlandskap med en klar 1800-tals prägel, men med ett avsevärt större tidsdjup. Fornlämningar som representerar hela forntiden. Kyrkbyar, medeltida kyrkor och herrgårdsmiljöer. och slättå med dal- terrasser, raviner och skred. Viktigt reproduktionsområde för laxfiskar. Kustå genom bronsåldersbygd. På flera platser längs ån formar fornlämningarna nästan helt bevarade miljöer från bronsåldern. Sjörik skogså med sällsynta naturtyper och hotade arter. Skogså med olika typer av lopp. fauna med bl.a. ett stort antal arter av insekter. Viktigt reproduktionsområde för laxfiskar och Rikligt med fornlämningar, som visar långa kontinuerliga bebyggelsehistoria. facetterat småskaligt odlingslandskap. dande områden med våtängar. Formrik skogså med intressant Sårbara biotoper och arter. Odlingslandskap med bl.a. madslåtter. Skogså med starkt markerad sprickdal med deltakomplex och formrikedom som visar land Mycket art- och individrik fauna och flora. tigt reproduktionsområde för laxfiskar. Forntida folklandscentrum med mångfacetterat odlings- och energilandskap. Äldre fiskeanlägg- ningar. Lugnflytande skogs- och slättå med våtmarker av internationell betydelse. Rik flora och fisk- fauna. Mycket viktig häckningslokal för vadare. Sedan forntiden har ån haft en central betydelse som kommunikationsled mellan de råvarurika skogsbygderna i åns övre lopp till de skånska slättbygderna i det nedre loppet. Medeltida stä- der och fästningar. Kulturpräglad slättå genom de rika bebyggelsemiljöerna på det centrala . Rika exempel på det särpräglade gotländska kulturlandskapet och dess stora tidsdjup. Kustå med forsar och naturlig meandring. Odlingslandskap med kontinuitet sedan . Kustå i varierat natur- och kul- turlandskap med meanderlopp och . Viktiga geomorfologiska bildningar. Värdefull flora och fauna med sällsynta växtsamhällen och fiskbestånd. Lugnflytande och näringsrik slättå med översvämmade sjöängar och i andra avsnitt has- tigt lopp med rent vatten. Rikt och varierat växt- och djurliv. Odlings- och beteslandskap med strandängar. Näringsrik å med flera sällsynta geologiska formationer och mosaikartat land- skap. Mindre bäckar med syrerikt vatten som rinner i djupt nedskurna raviner. Artrik fisk- fauna. Av stor betydelse som rast- och häck- ningslokal för fågel. Odlingslandskap med rika hagmarker. Ett stort antal fornlämningar och industriminnen. Bety- dande mesolitiska miljöer. 6 Skydd enligt Naturresurslagen En kortfattad beskrivning av de bestämmelser i (NRL) som är av större betydelse för VDU:s överväganden ges i bilaga 10. 6.1 VDU:s tidigare förslag I VDU:s rapport skall vattendrag skyddas gav vi ett förslag till utformning av nya bestämmelser i 3 kap. NRL som skulle komplet- tera bestämmelserna i 3 kap. 6 §. Förslaget tog sikte på framför allt behovet av att reglera tillåtligheten inte endast av projekt som är förknippade med utvinning av vattenkraft. I rapporten presenterades ett förslag med innebörd att alla former av ingrepp som påverkar de värden som motiverar att ett vattendrag väljs ut för att skyddas enligt NRL skulle omfattas av bestämmelsen. Skyddade vattendrag skulle delas in i två kategorier med olika långt gående skydd. De avrinningsområden där man i princip inte skulle kunna tolerera någon påverkan på vattendraget skulle ges ett långtgående skydd. Skaderekvisitet föreslogs vara obetydlig miljöpåverkan med samma innebörd som anges i förarbetena till nuvarande 3 kap. 6 § NRL, men med tillämpning på alla typer av åtgärder. För de avrinningsområden som skulle omfattas av den lägre skydds- nivån skulle gälla att anläggningar och andra åtgärder skulle kunna få komma till stånd om någon skada inte skulle uppstå på de vär- den som motiverar att ett vattendrag skyddas. Om särskilda skäl föreligger skulle undantag kunna medges från bestämmelserna för anläggningar av särskild betydelse för samhället såsom anläggningar för totalförsvaret, för utvinning av vissa fyndig- heter, för energidistribution och för kommunikation. Samma undan- tag skulle också gälla för utveckling av lokalt näringsliv och tätorter. Begreppet särskilda skäl skulle innebära att noggranna prövningar skulle visa att en föreslagen etablering inte på ett tillfredsställande sätt kunde ersättas med någon alternativ placering eller utformning med mindre skadeverkningar. Remissinstanserna delar i huvudsak VDU:s uppfattning att även an- dra ingrepp än de som hör ihop med vattenkraft skall omfattas av En del remissinstanser hävdar emellertid att utbyggnad av vattenkraft bör behandlas i en egen bestämmelse med mer långtgående restriktioner än för övriga ingrepp. Som motiv anges att utvinnande av vattenkraft generellt sett är den åtgärd som gett den största negativa påverkan på ett vattendrag. I remissvaren framkom både positiva och negativa synpunkter om den föreslagna uppdelningen av vattendragen i två kategorier med olika långtgående skydd med hänsyn till skyddsmotivet. De remiss- instanser som är kritiska befarar att det härigenom skulle bli svårt att hävda skyddet för de vattendrag som hamnar i den lägre skydds- klassen, där ingrepp skulle få ske om de inte skadar de värdena som utgör motiv för skyddet. 6.2Överväganden om utformning av skydd enligt naturresurslagen Utgångspunkten för våra överväganden om utformningen av skyd- det av vattendrag i NRL är densamma som angavs i rapporten skall vattendrag skyddas, nämligen att det bör vara det för ett vat- tendrag redovisade skyddsbehovet som skall bedömas och detta obe- roende av vilket syfte ett planerat ingrepp skulle tjäna. Härvid anser vi att det finns skäl att göra skillnad på om skyddsmotivet är vattendragets grad av orördhet eller dess speciella natur- och kultur- värden, vilka är de förhållanden som legat till grund för det i kapitel 4 föreslagna urvalet av vattendrag. För de vattendrag som skyddas skall det som motiv för lagbestämmelserna finnas en redovisning av de värden som motiverat skyddet och som motsvarar den i kapitel 5 gjorda redovisningen av skyddsmotiven. Undantag från det föreslagna skyddet skall kunna lämnas för vissa viktiga samhällsfunktioner om det finns särskilda skäl härför. För de vattendrag som är skyddade enligt 3 kap 6 § NRL och som inte väljs ut med de av oss använda principerna förelås inga änd- ringar. 6.2.1 Vattendrag som skyddas för sin orördhet