sou · GJB3155 · 1996-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om planläggning, markanvänd- ning och bebyggelse att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag om vilka ytterligare värdefulla vattenområden och älv- sträckor som bör skyddas mot vattenkraftsutbyggnad. Med stöd av detta bemyndigande förordnade statsrådet undertecknad, departementsrådet , som särskild utredare. Härmed överlämnar jag betänkandet SOU 1995:155 Omtankar om vattendrag, ett nytt angreppssätt. Utredningens sakkunniga och ex- perter är i huvudsak eniga med mig om de lämnade förslagen och i betänkandet används därför vi-formen omväxlande med utredningens namn – (VDU). Till betänkandet fogas särskilda yttranden. Som sakkunniga i utredningen förordnades från och med den 15 sep- tember 1993 direktören (Svenska Kraftverksförening- en), fiskeridirektören (fiskeriadministrationen), di- rektören (), enhets- chefen (), landskapsarkitekten () och projektledaren () samt som experter avdelningsdirektören () och tekn. lic. (). Den senare har ersatts av civ. förordnades som sakkunnig fil. () och som experter fil. lic. () och fil. Som expert för ord- nades 1:e statshydrolog (). entledigades och och förordnades som sak- kunniga avdelningsdirektören () och direktören (). och med entledigades och förordnades som sakkunnig (). I arbetet med detta betänkande har sakkunninga samt experterna inte deltagit. Till utredningens sekreterare förordnades fil. Utredningen överlämnade delbetänkandet (SOU 1994:59) Vilka vattendrag skall skyddas?. Indelning av norra i Vattendragsgeografiska regioner Indelning av söder om i Utdrag ur rapporten skall vattendrag skyddas Lista över vattendrag som har utvärderats vad gäller SNV:s bruttolista över vattendrag med speciella naturvärden RAÄ:s lista över vattendrag med speciella kulturvärden Svenska Kraftverksföreningens inventering av vattendragens Utdrag ur nuvarande NRL med kommentarer Separatkarta (omslagets bakre innersida). förslag till vatten- drag som bör skyddas enligt naturresurslagen. UPPDRAGET OCH DESS GENOMFÖRANDE ............... 1.2ARBETET MED DETTA BETÄNKANDE UTREDNINGENS TIDIGARE RAPPORTER .................. 2.1BETÄNKANDET VILKA VATTENDRAG SKALL SKYDDAS? 2.2RAPPORTEN FÖRSLAG TILL METOD ATT VÄLJA UT SKYDDS- 2.3RAPPORTEN SÅ SKALL VATTENDRAG SKYDDAS METODER FÖR URVAL AV VATTENDRAG ................ VATTENDRAG MED SPECIELLA NATURVÄRDEN VATTENDRAG SOM BÖR SKYDDAS .......................... MOTIVEN FÖR SKYDD .................................................. SKYDD ENLIGT NATURRESURSLAGEN .................... 6.2Ö VERVÄGANDEN OM UTFORMNING AV SKYDD ENLIGT 6.2.1VATTENDRAG SOM SKYDDAS FÖR SIN ORÖRDHET 6.2.2VATTENDRAG SOM SKYDDAS MED HÄNSYN TILL SPECIELLA 6.2.3 UNDANTAG FRÅN FÖRESLAGET SKYDD 6.5FÖRSLAG OM ÄNDRINGAR AV NATURRESURSLAGEN 6.5.1Ö VERSYN AV NATURRESURSLAGEN 6.5.2KOMPLETTERING AV 3 KAP. 6 § I AVVAKTAN PÅ 2Indelning av norra i Vattendragsgeografiska regioner 3Indelning av söder om i Vattendragsregioner 5Utdrag ur rapporten skall vattendrag skyddas 6Lista över vattendrag som har utvärderats vad gäller orördhetskriteriet 7SNV:s bruttolista över vattendrag med speciella naturvärden 8RAÄ:s lista över vattendrag med speciella kulturvärden 9Svenska inventering av vattendragens energiintresse 10Utdrag ur nuvarande NRL med kommentarer Separatkarta (omslagets bakre innersida). förslag till vatten- drag som bör skyddas enligt naturresurslagen. På grund av tekniska problem har samtliga figurer utgått. För dessa ber vi att få hänvisa till den tryckta versionen. uppgift har varit att se över skyddet för vat- tendrag enligt tredje kapitlet Naturresurslagen (NRL). Uppgiften har varit dels att undersöka huruvida fler vattendrag skall skyddas, dels om skyddet behöver utvidgas till att omfatta även annan exploate- ring än för vattenkraftsändamål. har kommit fram till att bestämmelserna om skydd av vattendrag enligt 3 kap. 6 § NRL bör kompletteras. Främst så att de inte omfattar bara en exploateringstyp – vattenkraftsutbygg- nad – utan istället tar sin utgångspunkt i de skyddsvärden som bör bevaras. Restriktioner bör finnas för alla ingrepp som kan skada skyddsvärdena. huvudprincip är att vattendrag som på na- tionell nivå speglar ett representativt urval av den naturliga biolo- giska mångfalden skall skyddas. Dessutom skall skyddas andra för riket viktiga naturvärden och kulturvärden som är knutna till vatten- drag. föreslår att 53 vattenområden skall skyddas enligt av VDU föreslagna principer. Av dessa ingår , helt eller del- vis, 19 vattenområden i 3 kap. 6 § NRL. har prövat att modifiera de nuvarande be- stämmelserna i 3 kap. NRL så att de skulle kunna användas för det föreslagna skyddet. Det har visat sig ogörligt att på ett logiskt sätt använda lagens nuvarande struktur. VDU föreslår att de intentioner för vattendragsskyddet som VDU förordar genomförs i samband med en allmän översyn av NRL. föreslår att i avvaktan på den föreslagna över- synen av NRL bör 20 vattenområden nu föras till 3 kap. 6 § NRL. Motivet för detta är att dessa vattendrag, som bland annat skall skyd- das för sin orördhets skull, enligt VDU:s förslag under alla omstän- digheter skulle ges ett långtgående skydd mot vattenkraftsutbyggnader. 1 Uppdraget och dess genomför- ande Utredningens direktiv åter ges i bilaga 1. (VDU) huvuduppgift, enligt de ursprungliga direktiven (dir. 1993:86), är att föreslå vilka ytterligare värdefulla vattenområden och älvsträckor som bör skyddas mot vattenkraftsut- byggnad och att ange principer för ett sådant urval. Vidare skall beva- randeintresset vägas mot energiintresset i de redovisade vattendragen. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1994:106), som gavs i anslutning till att VDU lämnade sitt betänkande (SOU 1994:59) Vilka vattendrag skall skyddas?, har utredningen fått till uppgift att utar- beta ett program för kartläggning av vilka ytterligare vattenområden och älvsträckor som bör skyddas mot vattenkraftsutbyggnad och un- dersöka om skyddet behöver utvidgas till att omfatta även andra slag av exploatering. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1996:24) har de ursprung- liga direktiven vidgats till att VDU skall föreslå vilka vattendrag som enligt 3 kap. Lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL) bör skyddas mot förutom vattenkraftsutbyggnad även annan exploatering. Utgångspunkter skall vara utredningens delbetänkande och de metoder och det program för inventering och urval av skydds- värda vattendrag som utredningen föreslagit. 1.2 Arbetet med detta betänkande De utgångspunkter och principer för urvalet av vattendrag som bör skyddas som föreslogs i vårt betänkande , och som i sina hu- vuddrag har fått ett brett stöd vid remissbehandlingen av betänkandet, har legat till grund för våra nu gjorda överväganden. De synpunkter och konkreta förslag som har förts fram i remissvaren över betänkan- det och två av VDU remissbehandlade rapporter har beaktats i det nu genomförda arbetet. I den ena rapporten, Förslag till metod att välja ut skyddsvärda vat- tendrag (), redovisade VDU ett förslag till arbetsätt för att välja ut sådana vattendrag som kan komma i fråga som vad utred- ningen har benämnt Typ- och Referensvattendrag. Efter att utredningen inhämtat synpunkter på förslaget från bl.a. myndigheter, kommuner och vetenskapliga institutioner utarbetades och remissbehandlades rapporten skall vattendrag skyddas (fe- bruari 1996). Våra överväganden och förslag i de två rapporterna och remissvaren häröver behandlas i kapitel 2 och kapitel 3. Som underlag för arbetet har ett antal studier utarbetats på uppdrag av VDU. och , logisk botanik vid , har lämnat ett förslag till indel- ning av norra i s.k. vattendragsgeografiska regioner (bilaga 2). och , , har föreslagit en motsvarande indelning av söder om gränsen ( bilaga 3). och , Institutio- nen för Ekologisk botanik vid , har i studien rier för Typ- och Referensvattendrag lämnat ett förslag om kriterier för urvalet av vattendrag som bör skyddas. Studien redovisades i en bilaga till VDU:s rapport till metod att välja ut skyddsvärda vattendrag . I denna rapport redovisades också en studie av om en modell för beskrivning av avrinningsområden med av- seende på bl.a. områdenas bevarandevärden. , Hydrographica kartläggning, har utrett möjligheterna att använda flyg- bilder för klassificering av påverkan längs vattendrag. Den slutliga versionen av studien, Flygbildstolkning av strandstatus, redovisades som bilaga i rapporten skall vattendrag skyddas . , , har utarbetat rapporten mot exploatering av vattendrag enligt Naturresurslagen, under publicering. VDU arrangerade ett seminarium med inbjuden expertis. Ett av syftena var att finna en indelning av i naturgeografiska regioner som på ett bra sätt tar hänsyn till de förhål- landen som är av betydelse för vattendragen. Vid seminariet behand- lades även kriterier och metoder för att välja ut vad utredningen har benämnt Typ- och Referensvattendrag. Vidare behandlades frågan om det finns behov att stärka vattendragsskyddet enligt naturresurslagen med avseende på andra slag av påverkan än från vattenkraftsutbygg- nad. har VDU tillsammans med haft seminarier med företrädare för länsstyrelserna för att få synpunkter på utredningens metodval och diskutera samverkan för att med ut- gångspunkt i rapporten skall vattendrag skyddas göra ett slutligt urval av vattendrag som bör skyddas enligt 3 kap. NRL. VDU har haft återkommande kontakter med för att samordna utredningens arbete med där pågående projekt angående inventering och värdering av sjöar och vattendrag. har till VDU redovisat en bruttolista över vattendrag som bedöms ha särskilda naturvärden i ett nationellt perspektiv. har som underlag till VDU redovisat utgångs- punkter och metoder för att välja ut vattendrag som i ett nationellt perspektiv är särskilt skyddsvärda till följd av deras kulturhistoriska betydelse och lämnat en förteckning över sådana vattendrag med prioriteringar. 2 Utredningens tidigare rapporter 2.1 Betänkandet Vilka vattendrag skall skyddas? VDU lämnade betänkandet (SOU 1994:59) Vilka vat- tendrag skall skyddas?. I betänkandet redogjorde vi bland annat för de principer som föreslås bör ligga till grund för urval av vattendrag som skall skyddas enligt 3 kap. NRL. Vi diskuterade härvid olika typer av vattendrag, nämligen Typ- och Referensvattendrag samt Vat- tendrag med speciella bevarandevärden. En viktig utgångspunkt var att i görligaste mån utvärdera vattendragens funktionella enheter, dvs. avrinningsområdena, för att tillgodose en helhetssyn. Under utredningens arbete framkom att det fanns stora brister i det underlagsmaterial på vilket förslag om skydd skulle vila. Därför be- gärde och fick VDU tilläggsdirektiv för att utforma ett program för att ta fram uppgifter som skulle ligga till grund för det slutgiltiga förslaget till urval av vattendrag som bör skyddas enligt 3 kap. NRL. Utredningens förslag att identifiera vattenområden lämpliga för skydd enligt 3 kap. NRL utifrån definitionerna av vad som benämndes Typ- och Referensvattendrag och Vattendrag med speciella bevarandevärden mötte ett brett stöd i remissbehandlingen. Dock påpekades att kulturmiljövärdena behöver ges en starkare ställning i urvalsarbetet. Även utredningens princip att utvärdera hela avrinningsområden fick ett brett stöd. Det framhölls i ett antal remissvar att det vore av stort värde om skyd- det av vattendrag enligt 3 kap. NRL kunde utvidgas till att omfatta även andra ingrepp än sådana som hänger samman med vattenkrafts- utbyggnad. Vidare framhölls det att man, för att upprätthålla respek- ten inför lagen, borde vara restriktiv med att använda NRL som skydds- instrument. Att utredningen använt Nordiska ministerrådets indelning i naturgeografiska regioner ansågs av flera instanser vara mindre lämp- ligt eftersom den indelningen inte tar tillräcklig hänsyn till förhållan- dena i vattendragen. 2.2 Rapporten till metod att välja ut skydds- värda vattendrag En metod för att välja ut Typ- och Referensvattendrag presenterades i rapporten till metod att välja ut skyddsvärda vattendrag. En förutsättning för metodförslaget var att det slutliga förslaget till urval av vattendrag skulle kunna göras inom loppet av högst . Det har därför inte givits utrymme för tidskrävande fältinventeringar. Tyngdpunkten i urvalsarbetet har lagts på sådana övergripande fakto- rer som kan indikera ett vattendrags representativitet, med betoning på naturligheten. Syftet är att genom att skydda ett nät av representa- tiva, naturliga vattendrag bevara ett för landet representativt utsnitt av den naturliga vattendragsanknutna biologiska mångfalden. Det i rapporten lämnade förslaget till metod gick i korthet ut på att urvalet av Typ- och Referensvattendrag skulle följa ett stegvis förfa- rande där man i de inledande stegen sorterar bort sådana vattendrag som inte anses kunna komma i fråga. Vattendragens representativitet beaktas genom att landet delas in i vattendragsgeografiska regioner inom vilka vattendragen grupperas i olika kategorier med avseende på upprinningsområde, hydrologi m.m. En hypotes var att det mest orörda vattendraget i resp. region och kategori har störst chans att hysa en representativ naturlig biologisk mångfald. I syfte att få synpunkter på den föreslagna metodens giltighet, svaghe- ter och styrka remitterade VDU rapporten till länsstyrelserna samt ett urval av centrala myndigheter, intresseorganisationer och forskningsinstitutioner med speciell kompetens inom området. Med beaktande av den givna tidsramen för att välja ut skyddsvärda vattendrag anser flertalet remissinstanser att VDU har kommit fram till en användbar metod och godkänner i huvudsak det redovisade för- slaget. Den kritik som förs fram avser i de flesta fall inte huvudprincipe- rna utan är mer av detaljkaraktär. 2.3 Rapporten skall vattendrag skyddas I rapporten skall vattendrag skyddas () redovisade VDU ett förslag till uppläggning av arbetet med att välja ut vatten- drag som i enlighet med de tidigare föreslagna principerna bör väljas ut för skydd enligt NRL. I rapporten gjordes ett preliminärt bortval av vattendrag som, till följd av fragmenteringen genom dammar, VDU bedömde vara olämpliga som Typ- och Referensvattendrag. Rappor- ten, som remissbehandlades av VDU, innehöll också förslag till nya bestämmelser i 3 kap. NRL. Den i rapporten föreslagna urvalsmetoden för Typ- och Referens- vattendrag är i huvudsak i överensstämmelse med den som redovisa- des i VDU:s tidigare rapport. Länsstyrelserna förutsattes att parallellt med remissbehandlingen av rapporten granska VDU:s bedömning av olika dammars betydelse för de biologiska förhållandena i vattendragen och det därtill kopplade preliminära bortvalet av vattendrag. Länsstyrelserna förutsattes vi- dare sortera bort sådana vattendrag som uppenbarligen inte kunde komma ifråga som Typ- och Referensvattendrag med hänsyn till de fysiska och/eller kemiska förhållandena hos vattendraget. Länsstyrel- serna gavs också möjlighet att föreslå vilka vattendrag som borde prioriteras som Typ- och Referensvattendrag. VDU:s grundläggande tanke med att välja ut Typ- och Referens- vattendrag har varit att få till stånd ett urval av vattendrag som på nationell nivå på ett representativt sätt speglar naturligt förekommande miljöer. Dessa vattendrag, som sålunda väljs ut på grund av sin natur- lighet, kan inte tillgodose alla skyddsvärden av nationell betydelse hos vattendragen. Vi har därför försökt att komplettera med andra vatten- drag som har speciella naturvärden och kulturvärden. Dessa vatten- drag skall kännetecknas av att de inom större sammanhängande om- råden har en stor ansamling av höga vattendragsanknutna bevarande- värden eller är bärare av unika egenskaper. Den av VDU för dessa vattendrag tidigare använda benämningen Vattendrag med speciella bevarandevärden har ersatts med dels Vattendrag med speciella natur- värden dels Kulturvattendrag. Förslaget om ändring av 3 kap. NRL avsåg främst en komplettering av 6 § för att stärka vattendragens skydd mot annan påverkan än den som härrör från vattenkraftsutbyggnad. Vidare innebar förslaget att de vattendrag som föreslås bli skyddade skulle hänföras till endera av två bestämmelser med olika långt gående skydd. VDU föreslog också en undantagsbestämmelse som något modifierad och skärpt har samma innebörd som de undantag som gäller enligt 3 kap. 1 § NRL för bl.a. utvecklingen av tätorter och lokalt närings- liv. Även vissa infrastrukturanläggningar föreslog vi skulle omfattas av denna undantagsbestämmelse. Remissutfallet över förslagen i rapporten redovisas i samband med att motsvarande frågor behandlas i följande delar av betänkandet. 3 Metoder för urval av vattendrag 3.1 Typ- och Referensvattendrag I bilaga 5 (kap. 2 och 3) redovisas den metod för urval av Typ- och Referensvattendrag som föreslogs i rapporten skall vattendrag skyddas. I två avseenden finns skillnader mellan vad som där antogs vara en lämplig arbetsmodell och vad som faktiskt har kunnat genom- föras. En skillnad är att utredningstiden inte har gett utrymme att ge- nomföra några flygbildstolkningar av strandzonen. Sådana flygbilds- tolkningar kan i vissa fall vara viktiga att genomföra senare i sam- band med att skyddsvärdena hos vattendrag ges en närmare beskriv- ning, som föreslås i avsnitt 6.3. Den andra skillnaden är att länsstyrel- serna har behövt engageras i det praktiska arbetet mer än vad som förutsågs i rapporten. Länsstyrelserna har vid ett flertal tillfällen läm- nat synpunkter och uppgifter som haft direkt betydelse för VDU:s urval av vattendrag. VDU har med beaktande av remissutfallet på de tidigare rapporterna arbetat med följande förutsättningar. ·En regionindelning av landet i 13 vattendragsregioner och de före- slagna kategorierna av vattendrag, som i huvudsak godtagits av remissinstanserna. Vissa remissinstanser anser dock att antalet re- gioner i norra borde utökas, men det lämnas inga konkreta förslag. Andra menar att regionindelningen är onödig och att man borde skydda allt kvarvarande fritt strömmande vatten. Några re- missinstanser anser att de föreslagna vattendragskategorierna i vissa fall inte i tillräcklig grad speglar de verkliga förhållandena. ·Det skall finnas i princip ett Typvattendrag av varje föreslagen kategori inom respektive region. Vattendragen bör som regel be- handlas som hela avrinningsområden. Genom ett väl avvägt urval av vattendrag kan betydande delar av den vattendragsanknutna biologiska mångfalden värnas. Den naturliga biologiska mångfal- den på alla nivåer kan dock självfallet inte tryggas på detta sätt vilket har varit en invändning från enstaka remissinstanser. Några remissinstanser anser att antalet kategorier av vattendrag bör ökas, främst norr om . ·Referensvattendrag väljs oberoende av regiontillhörighet och skall vara sådana vattendrag där de naturliga processerna bedöms kunna fortgå relativt ostörda av mänsklig inverkan. ·Fysisk påverkan av ett vattendrag används för att i ett första steg välja bort sådana vattendrag som är alltför påverkade för att kunna komma i fråga som Typ- och Referensvattendrag. Flera remissin- stanser har tolkat rapporten som att förekomsten av dammar är det enda som används vid bedömningen av fysisk påverkan och därför förordat att även andra parametrar vägs in. VDU har dock aldrig avsett att fragmenteringen genom dammar skulle utgöra enda ur- valskriterium. Några remissinstanser anser att urvalsmetoden är otillräcklig eftersom den sorterar bort vattendrag enbart på grund av icke-biologiska faktorer. Detta har VDU försökt att råda bot på genom att inhämta och beakta länsstyrelsernas kunskaper om vattendragens status i olika avseenden. Syftet med Typ- och Referensvattendrag är att identifiera sådana vat- tendrag som bör skyddas därför att de representerar en så långt möjlig naturlig biologisk mångfald. Förutsättningar härför finns i de mest orörda/minst påverkade vattendragen. Typvattendrag är definitionsmässigt bundna till sina respektive regioner varför deras orördhet är ett relativt begrepp beroende av förhållandena i regio- nen i fråga. Referensvattendragen som skall vara speciellt orörda och bedömas ha förutsättningar för att de naturliga processerna skall kunna fortgå relativt ostörda av mänskliga aktiviteter finns därför inte i alla regioner utan bara i områden av vildmarkskaraktär. I vissa re- gioner kan det å andra sidan finnas motiv att välja fler än ett Referens- vattendrag. Även i regioner där det till följd av exploateringsgraden inte finns några större områden av vildmarkskaraktär kan det finnas källflöden och mindre biflöden som är speciellt orörda och av detta skäl bör skyddas. Fysiska ingrepp i ett vattendrag har ofta medfört en betydande påver- kan av dess naturlighet. Den absolut största enskilda faktorn är den fragmentering av vattendragen som har skett genom dammar, även om annan fysisk påverkan, t.ex. rätningar och rensningar, kan ge be- tydande skador. Förekomst av dammar som har betydelse för vattendragets biologiska förhållanden – t.ex. utgör ett absolut hinder för fiskvandring – används för att i ett första steg välja bort de vatten- drag som inte bör komma i fråga som Typ- och Referensvattendrag. I rapporten skall vattendrag skyddas redovisade VDU ett första urval av vattendrag där de mest fragmenterade vattendragen i varje region exkluderats (se bilaga 5, appendix till kapitel 3). Urvalet byggde på de uppgifter som anges i (nr 55, 1994 och nr 56 1995). Av uppgifterna i dammregistret kan bara grovt bedömas hur olika typer av dammar och olika regleringsförhållanden faktiskt inverkar på förhållandena i ett vattendrag. Därför startades, som rap- porten remissbehandlades, ett arbete tillsammans med länsstyrelserna med att identifiera de dammar som är av signifikant betydelse med avseende på de biologiska förhållandena; genom att de utgör biolo- giska barriärer, har stor regleringsamplitud, ger lång torrsträcka eller stora och snabba skillnader i vattenföringen m.m. Länsstyrelserna hade härvid möjlighet att föreslå alternativ till de av VDU givna förslagen till urval av vattendrag. Länsstyrelserna skulle vidare exkludera så- dana vattendrag som uppenbarligen är olämpliga som Typ- och Referensvattendrag på grund av deras egenskaper i övrigt. Detta kan gälla sådana vattendrag där de fysiska betingelserna ändrats genom rätningar, rensningar, kanaliseringar, sänkningar o.dyl. och vatten- drag med starkt påverkad vattenkvalitet, t.ex. är gravt försurade, över- gödda eller tungt belastade med kemikalier. I de fall länsstyrelsernas arbete slutligen lett fram till flera vattendrag inom en kategori i samma region har detta, i kontakt med företrädare för länsstyrelserna, av VDU tolkats så att länsstyrelserna anser att vattendragen är relativt likvärdiga med hänsyn till orördheten. Resultaten av detta led i utredningens arbete presenteras itabell 1 (sid 24). 3.2 Vattendrag med speciella naturvärden I rapporten skall vattendrag skyddas redovisades ett förslag till hur man skulle kunna välja ut Vattendrag med speciella naturvärden (se bilaga 5, kapitel 4.1). Huvudprincipen för urvalet är att de vatten- drag som kan komma ifråga skall avse stora områden med till vatten- draget knutna större ansamlingar av höga naturvärden eller unika egenskaper. Den föreslagna gången för urval av har blivit något modifierad i en- lighet med de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingen av rapporten och de seminarier som VDU och har haft med företrädare för länsstyrelserna. Främst gäller det att länsstyrel- serna och var för sig har givit förslag på vattendrag som är kandidater för Vattendrag med speciella naturvärden. vårdsverket har till VDU lämnat en bruttolista med ca 150 vattendrag (bilaga 7) och angett att man nu inte har möjlighet att klassa eller mer ingående bedöma dessa vattendrag sinsemellan. Förslagen från läns- styrelserna omfattar ett 80-tal vattendrag.