sou · GJB3155 · 1996-01-01 00:00:00 — Ett mångfacetterat småskaligt odlingslandskap, strand- och torrängar, kvarnar, radbyar, fasta fiskeanläggningar m m Inom läns delen fortsätter det värdefulla odlingslandskapet med bl a den medeltida staden . Ålderdomligt odlingslandskap med rikliga lämningar från järnålder och framgent med stora gravfält och vackra stenvalvsbroar i ett småskaligt odlingslandskap. Odlingslandskap med talrika byar och herrgårdar. Område med ett stort antal bevarade ålderdomliga byar och herrgårdar, där landska- pet ger en bil av det äldre odlingslandskapet i en ådal med inslag av tidig industrietablering, bl a Eds bruk. Odlingslandskap med bl a madslåtter och industrilämningar. Odlingslandskap med slott och herrgårdar samt industrier. Mångfa- cetterat odlingslandskap med rika fornlämningar från äldsta stenålder och fram till betydande industrianläggningar från början av 1900- talet. Ett flertal kvarnar och stenvalvsbroar. å L och M-län Rika hagmarker med ett stort antal fornlämningar, men även industriminnen, t ex Klippans pappersbruk och Herrevads- kloster. Betydande mesolitiska miljöer vid Ageröds mosse och Ring- sjöarna Jordbrukslandskap med mycket lång kontinuitet, med megalitgravar och bronsåldersrösen, i ett landskap präglat av sentida herrgårdsmiljöer. Vid mynningen finns ett flertal ålderdomliga befästningar Odlings- och beteslandskap med strandängar. Vid ån finns omfattande välbevarade strandängar och viktiga fornlämnings- och kyrkomiljöer. *N, P och R-län Välhävdat levande agrarlandskap med en klar 1800- tals prägel, men med ett avsevärt större tidsdjup. Fornlämningar, som representerar hela forntiden, kyrkbyar och medeltida kyrkor, herrgårds- miljöer och vägsytem marknader. inom är ett ålderdomligt småskaligt odlingslandskap med hålvägar, stenvalvs- broar och fornlämningsbygder med rösen och stensättningar från brons- åldern och gravfält från järnåldern. Inom finns ett som har det agrara kulturlandskapet som huvudtema. Levande och välhävdat landskap med många forn- lämningar, hävdade ängs- och hagmarker, ädellövskogar, unik kvarn- anläggningen vid . Rinner delvis genom Ätradalsområdet i sö- der, genom den rika Asigebygden med många och monumentala och bronsålders lämningar Naturskönt odlingslandskap i bred dalgång med bi- behållen äldre bebyggelsemönster, vägnät och hägnadssystem. Odlingslandskap och industrilandskap. Inom finns ett stort antal fornlämningar, äldre bondebebyggelse och industriminnen, broar och vägar. Flian med och slafsan uppströms. Ålderdomligt kul- turlandskap, med ett flertal stenåldersboplatser och megalitgravar i ett rikt varierat naturlandskap. Ett varierat kulturlandskap med en stor mängd forn- lämningar, vilka täcker ett tidsavsnitt från stenåldern och framåt. Vid ån finns ett flertal mindre industrier Odlingslandskap med bruksmiljöer. I finns ett omväx- lande kulturlandskap med odling, kyrkor, lämningar av flottning och industrier. I dalgången har även en av pilgrimslederna till gått. Den litterära med . Kring Nors- älvens mynning finns en betydelsefull ansamling av rösen och är en av de finare bronsåldersmiljöerna vid . består av ett värdefullt odlingslandskap med ett flertal minnen från främst . I den övre delen av vattenområdet når älven in i de värm- ländska finnbygderna. Kring finns talrika fornlämningar från och framåt, bl a en välkänd samling av storhögar vid . I dalgången finns småskaligt odlingslandskap och flera mycket väl- bevarade herrgårdsmiljöer. Odlingslandskap och industrimiljöer. Ån rinner genom vikti- gaste jordbruksbygder och runt har den nyttjats till ett flertal industrier, som kvarnar och gevärsfaktorier. Odlings- och industrilandskap med betydande konstnärliga värden. Inom finns välhävdat odlingslandskap med mycket stora värden vad gäller landskap och bebyggelse, som t ex de berömda by- arna vid Siljan, betydande industrimiljöer vid t ex , finnbebyggelse, med skvaltkvarnar, vattensågar. Till detta bör kanske nämnas de betydande konstnärer som verkat i området t ex , , och m fl. I betydande omfattning har de präglat vår syn på det gamla svenska landskapet och den svenska folkliga kulturen. Älvens materiella och immateriella värden kan inte överskattas. Odlingslandskap och kommunikationsled. Vattendraget löper delvis genom ett unikt hävdat kulturlandskap, med ett flertal olika vattenkraftsanläggningar som kvarnar och sågar, t ex skvaltkvarnar och kvarnstugor vid Örarbäcken och den betydande fornlämnings- miljön vid . W, X och C-län Odlingslandskap och kommunikationsled samt betydande industri- miljöer. Odlingslandskapet har lång kontinuitet sedan järnåldern och framåt. Det ålderdomliga bergslagslandskapet med stora bergsmans- gårdar, hyttlämningar och hela välbevarade yngre industrianläggningar exempelvis några av landets mer betydande bruksmiljöer, , och vattenkraftsanläggningar vid Älv- tillsammans med bondbyar med omfattande våtmarksodlingar ger älven sin speciella karaktär. I Sundbornåns dalgång finns ett väl- bevarat område av Kopparbergslagen. Området har även genom konst kommit att förknippas med den svenska national- känslan. Odlingsbygd och brukslandskap. Betydande områden med forn- lämningar, välhävdade odlingsmarker med bl a våtmarksslåtter och flera betydande bruksmiljöer som t ex och *Nedre Ljusnan X-län Odlingslandskap med linodling och utmarksnäringar. Inom området finns den betydande bygden vid älven vid , och samt ned till . Här finns betydande områden runt Marmen och med den lågteknisk järnhanterings lämningar, av sågverks- epoken och den delvis industrialiserade linhanteringen med den bety- dande miljön vid Växbo. Förutom detta finns det talrika fornlämningar och en del våtmarksodlingar. Inom Ljusnans vattenområde finns även en del rester av flottnoiningsleder med det värdefulla exemplet Kvista- bäcken, en betydande flottled, vilken var i bruk . Odlingsbygd och bruksmiljöer. Centralt i ligger Forsa central- bygd, med ett stort antal , fornlämning och medeltida kyrkcentrum. Industrilämningar, , Tamms kanal och indu- strierna vid Sörforsa och Strömbacka Odlingslandskap, kommunikationsled och industrimiljöer. Kulturbygd i älvens nedre lopp tillhör de äldsta i . Gammal kommunika- tionsled och i senare tid även flottled. Storslaget jordbrukslandskap, industrilokaliseringar med järnbruk och vattenkraft. Odlingslandskap, kommunikationsled och industrimiljöer. Delar av älven tillhör ju de märkligaste och intressantaste älvmiljöerna vi har i vårt land med betydande ålderdomliga odlingslandskap, fångstmiljöer med rika lämningar av fångstkulturen i form av boplatser, fångstgro- par och det betydande hällristningsområdet vid . I finns även rika järnåldersbygder, medeltida befästning och från sen tid lämningar av skogsindustrin och flottningsanläggningar. immateriella värden har på ett storslaget sätt skildrats av flera konst- närer. Hela älven utgör ett välbevarat ekologiskt system med stenåldersbop- latser, fångstgropssystem, byar, gårdar, torp, ålderdomliga kulturland- skap, gästgiverier, flottningslämningar mm. En av landets viktigaste vattendragsmiljöer för förståelsen av den norrländska odlingshistorien. Odlingslandskap och skogssamiskt kulturlandskap. Bevarat kultur- landskap med bl a skogsamisk kultur, och omfattande översilning- sområden med delvis bevarade ladlandskap på våtängarängarna Odlingslandskap i älvdal med fångstkultur, samisk renskötsel, kolonisationsepoken , odlingslandskap, kolbottnar, tjärdalar och flottningsanläggningar. Värdefulla kyrkomiljöer med bl a en kyrkstad i . Odlingslandskap med omfattande dammängar och översilningssystem, vilket skapat ett speciellt vattendragslandskap. Den mångkulturella med i den nedre delen de speciella torne- dalska bosättningar i form av stora betydande byar och högre upp i älven möter det samiska kulturlandskapet. I älven finns betydande fasta fiskeanläggningar. Här kan man bättre än på många andra håll se det spännande mötet mellan de finska, samiska och svenska kulture- rna. BD-län Odlingslandskap och industrimiljöer. Oregle- rad älvdal med lämningar av olika försörjningsformer från utpräglad fångstkultur till intensivt jordbruk. Boplatser från sten och bronsål- der, fångstgropar m m. Nybyggarkultur. Slåtterängar och ladlandskap vid Iraftsjöns deltaland. Brukslämningar i , som var en Nasafjällshytta i drift till ca 1810. Väl hävdat odlingslandskap med ett stort antal välbevarade bebyggelse- miljöer. Samlade gårds- och bymiljöer med många lokala särdrag i byggnadstyper och utsmyckning. I den övre delen av älven finns bety- dande samiska områden, med många lämningar av den samiska kultu- ren, men även en levande rennäring. Ett av de rikaste medeltida myrjärnsområden man känner i . Skogsbrukets miljöer finns representerade i de flesta av älvdalarna och vattendragen. Dock måste man framhålla att skogsepokens läm- ningar inte i någon nämnvärd omfattning har kommit att uppmärk- sammas inom kulturmiljövården. Det innebär att i skrivande stund måste man se de flesta bevarade skogshistoriska lämningar som bl a vetenskapligt ytterligt värdefulla, tills vi genom landskaps- dokumentation kan få en säkrare kunskap. Här kan man bättre än på många andra ställen se den samiska kulturmiljön och följa dess historia under de senaste årtusendena. Renbetesland, samiska byar, vandringsleder, sommar- gravar och offerplatser m m . En stor del av rennäringsmiljöerna ligger inom de delar av vårt land, som endast i undantagsfall har blivit föremål för mer systematiska fornminnesinventeringar. Det betyder att vår generella kunskap om den äldre samekulturen och dess materiella lämningar är ytterligt spo- radisk, vilket speglar sig i det ringa urvalet här. Dock ingår samiska miljöer i de flesta av de norrländska älvdalarna från och norrut. *Åkerströmmen och Sävjaåns dalgångar AB och C-län Forntida segelled från och in till Upp- lands forntida centralbygder. Här finns bland de bäst bevarade forn- tida kulturlandskap, med rikligt med fornlämningar från brons och järnålder. Örsunda åns dalgång C och U-län Kulturlandskap med stort tidsdjup kring ån, stenåldersboplatser hällristningsområde, järnåldersbebyggelse och gravfält med runstenar, herrgårdar, radbyar och medeltidskyrkor, broar, kvarnar mm Inom den övre delen finns ett småskaligt odlings- landskap med ett stort inslag av utmarkslämningar av bl a medeltida järnframställningsplatser. i mynningen ligger Strömserums gods och Pataholm med borg och kastalruin. *Helgeå L och G-län Kommunikation och kontroll. Sedan forntiden har ån haft en central betydelse som kommunikationsled mellan de råvarurika skogsbygde- rna och de svenska bygderna i åns övre lopp. Vid mynningen av ån ligger med medeltida stad och borg. vid ligger en stor medeltida borg för att skydda och kontrollera järnhanteringen här, som varit betydelsefull in , krutbruk och annan industriell verksamhet. I den övre delen löper ån ge- nom ett småbrutet ålderdomligt kulturlandskap med bl a ett flertal kvarnar och det betydande järnbruket vid Huseby. Lyckebyån K och H-län Kontroll och kommunikation. Ån går genom ett småskaligt kultur- landskap och utgör änden på den bygd som till största delen låg i på den svenska sidan av gränsen. Nättrabyån K och G-län Odlingslandskap och kommunikationsled. ett välhävdat odlings- landskap med rika fornlämningsmiljöer, kvarnmiljöer och ett flertal välbevarade stenvalvsbroar *O och P-län Del av , viktig kommunikationsled mellan och , med kraftverk i bl a , medel- tida befästningar, tidiga stadsbildningar som Kungahälla, och betydande industriminnen . Bergslagsbygd Inom detta vattenområde finns de centrala delarna av det som var Värmlandsberg. Landskapet är helt präg- lat av de värdefulla gruvmiljöerna vid Persberg och Långban med omgivande hyttor och bruk. Här finns även vattenlederna med bl a Bjurbäckens kanal. En av vårt lands äldsta kanalbyggen, med en början , med sin nuvarande sträckning från 1819-39. Ekplantering runt kanalen för att kunna reparera slussarna *E och R-län Kanalmiljö från 1810-32 med rikliga inslag av värdefull bebyggelse bl a viktiga industrimiljöer som t ex verkstad, , och . I anslutning till bygget av inrättades de första ingenjörsutbildningarna *P och S-län Invigd 1868 som transportled för de dalsländ- ska järnbruken. Har många slussar och den teknik historiskt intres- santa akvedukten vid . Kommunikationsled med en sammanflätning av transport och pro- duktionssystem kring ett naturligt vattendrag, där vattnet nyttjats för framställning och bearbetning av järn från främst Västerbergslagen och bergslager. Här finns några av landets bäst bevarade bruksmiljöer, t ex Semla, , Västan- fors, , , , och en del andra in- dustrier och mindre kraftverk. Energi och transportled. var en av landets mer betydande flottleder, merparten av anläggningar är övergivna eller ligger kvar som ledarmar. det var genom flottningarna som skogsavverkninga- rna i inland blev möjliga. efter flottningens upphörande har merparten av flottlederna rivits utVid älven finns även ett järnbruk, Voxna bruk. Här finns en välbevarad å med ett stort antal lämningar efter flottningen, såsom båtdrag, ledarmar, timmerkistor, flottarkojor och cykelvägar. Flottled och översilningslandskap. Här finns omfattande anläggningar av flottningsepoken och omfattande anläggningar för översilning och kanaler för ledning av vatten mellan myrar. Mer betydande lämningar av flottleder finns i och . Mindre vattendrag med lämningar efter bäckflottning, bl a träränna, damm och flottarkoja. Man skall dock vara medveten om att de flesta lämningar av de en gång så betydande flottlederna i norr är utrivna. återstår endast mer sporadiska lämningar av denna stora epok i landets historia. har forsarna i ån nytt- jats för vattenkraft till olika industrianläggningar, t ex hammarsmedja, krutkvarnar, mässingsbruk, valkkvarnar, pappersbruk, mjölkvarnar. finns en mjölkvarn bevarad. Vid mynningen finns en byggnad bevarad från från1719-25. Vattnet, som rann genom byggnaden användes uppströms för tvätteri och ned ströms som avträde. Det feodala vattenutnyttjandet. Här finns tre forsar med en gemensam fallhöjd . Här har funnits mjölkvarnar, hammarsmedja, koppar- hammare, valkkvarn, vantmakeri, sämskmakeristamp. Inom vatten- draget har det funnits 15 förindustriella anläggningar vid åns forsar, som drevs i merkantilistisk anda av till . Vid ån har det också funnits ett stort antal tvätterier med torklador. Några torklador finns bevarade. *Forsmarks ån. Vid ån ligger några betydande vallonbruk, vilka en gång gav det svenska järnet ett världsrykte. Forntida centralbygd, Rekarne och stadsmiljöer med betydande industrimiljöer. Område med rikligt med fornlämningar kring det ti- digmedeltida biskopssätet i , och senare industristaden samt även bondeborgarstaden . Ett flertal industrier finns anlagda längs strömmen inne i , där de bildar ett rent industrilandskap. ån E och D-län Flera betydande järnbruk ligger vid ån bl a och Sonstorp med bl a kraftverk och bromiljöer. *N och F-län Kulturlandskap med kommunikationslämningar, odlingsmarker, och kraftverksanläggningar, t ex med slott och slottsmöllan , Sperlingholms gods, med kraftverk, , inom dominerar småindustrimiljöerna med bl a och Tälltorps industri- miljö med tråddrageri gjuteri, kruköronhammare, kvarnar och meka- niska verkstäder. Flertalet äldre industrianläggningar hör samman med äldsta industrialisering och det betydande expansionskedet . Område med gruvor, hyttor, hamrar och sentida industrier i tillsammans med ett betydande område för lågteknisk järnhantering samt en medeltida masugnsruin. Till detta ett ålderdom- ligt odlingslandskap påverkat av bergsbruket. Energi och kommunikationslämningar. Å med lämningar av bruksområde, kraftverk, och ett ålderdomligt odlingslandskap. Vid åmynningen ligger ruinerna av det medeltida fästet Rumlaborg. Några av landets mer betydande glasbruk som , Orre- fors och Pukaberg ligger lokaliserade till detta vattendrag. Ronnebyån K och F-län Energi och kommunikations vattendrag. Vattendraget har nyttjats till att driva ett flertal protoindustriella anläggningar som sågar, gjuterier garverier och färgerier. var vattendraget en viktig kom- munikationsled mellan och . Det kanske märkligaste tidiga vattendrags- utbyggnad med ett flertal tidiga vattenkraftverk. har också va- rit en betydande kommunikationsled mellan och med fästet och staden vid mynningen. Välbevarade industrimiljöer med anor sedan med- eltiden. Kvarnar och manufakturverk. Industrimiljöer med bl a , med bebyggelse och industrianläggningar, textilfabriker, gjuterier och mekaniska verk- städer och talrika lämningar efter äldre småindustri med bl a Hillefors grynkvarn och Brittaniafabriken. Industrilandskap, där kvarn och sågverksamhet pågått i större skala och . I finns även ett stort antal fornlämningar och välbevarad jordbruksbebyggelse Textilindustrins vagga med , med förläggargårdar och medel- tida fäste Kinnaborg Viskan N och P-län Industrimiljöer med främst anknytning till textilindustrin . Byggnader från äldsta bomulls- väveri. Talrika dammar och kvarnbyggnader. Vid ån finns även rui- nerna av Ås kloster. Industrimiljö med ett äldre kraftverk och kanal med slussar. Vid forsa- rna fanns tidigare rika fisken och stora stenåldersboplatser. I mynningen ett medeltida fäste. Gruv- och industrimiljöer. Inom vattenområdet finns några av vårt lands värdefullaste bergslagsmiljöer, såsom Pershyttan, gruvfälten runt , och Hammarby och sjön med omgivningar, t ex Siggebohyttan, , Frövifors mm *U och W-län Vattenled som innehåller bruksmiljöer med hammarsmedjor, bruks- herrgårdar och arbetarbostäder. Området illustrerar brukens place- ring efter utflyttningen från gruvområdena . Fina exem- pel är bl a Kohlswa bruk och Benhammarsbruk. Bergslags och odlingslandskap. i den övre delen ligger de sedan med- eltiden nyttjade gruvfälten i och vid ån finns ett flertal väl- bevarade bergsmansbyar, t ex Olsbenning, längre ned finns bruks- miljöer vid Svanå och messingsbruk. Här finns även ett väl- hävdat odlingslandskap med rika inslag av fornlämning. Kring Nöt- myran i finns betydande områden med våtängar. Sagån U-län och C-län Gruv- och odlingslandskap. Dalgång med kvarnmiljö, stenvalvsbro, Mälshammars gård och Östens bro, där man bytte gisslan vad Eriks- gatan och det omfattande dammsystemet till , vilket var en förutsättning för gruvdriften där. Odlingslandskapet är rikt på fornlämningar framförallt från bronsåldern och utgör en del av hällristningskomplex. Industrimiljöer med järnbruk kvarn och äldre kraftverk. Anläggningar för försvar och kontroll finns i följande av de här nomi- nerade vattendragen; Råån, Alsterån, , , , , Häggån, , och . Dessa anläggningar är ju främst till sin karaktär betydande stödje- punkter och följaktligen i vattendrag, som karakteriseras som odlingslandskap eller områden med industri osv. Dessa försvars- anläggningar utgör ju alltid betydelsefulla inslag i ett kulturvattendrag. Gällande bestämmelser i lagen Här redovisas vad som är av större betydelse för VDU:s överväganden om ändring av lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m., NRL. NRL är ett instrument för att lösa konflikter om utnyttjandet av lan- dets naturresurser. Enligt förarbetena (prop. 1985/86:3, BoU 1986/ 87:3) kan meningsfulla överväganden angående sådana konflikter endast ske vid planerings- och prövningsförfaranden. Bestämmel- serna i NRL skall därför tillämpas vid beslut enligt olika författningar i frågor som rör användningen av mark- och vattenresurserna. De lagar där NRL skall tillämpas och som kan ha betydelse i vårt sam- manhang är , vattenlagen, miljöskyddslagen, naturvårdslagen, lagen om vissa torvfyndigheter, väglagen, lagen om vissa rörledningar, luftfartslagen, minerallagen och lagen om byg- gande av järnväg. I 3 kap. finns s.k. särskilda hushållningsbestämmelser för vissa i la- gen angivna större områden och som motsvarar de s.k. geografiska riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. För dessa områden har stats- makterna genom riktlinjer angett hur avvägningar bör göras mellan olika intressen att utnyttja områdena. De för vårt vidkommande vik- tigaste bestämmelserna finns i 1 och 6 §§. Den första paragrafen i 3 kap. anger generella riktlinjer för vad som skall gälla för samtliga de områden som avgränsas geografiskt i paragraferna 2–6. Gemensamt för dessa områden är att de i sin hel- het är av riksintresse och att man inte får göra ingrepp som påtagligt skadar områdenas natur- och kulturvärden. Enligt förarbetena me- nas med påtaglig skada sådana åtgärder som kan ha en bestående negativ inverkan på de skyddade intressena eller som tillfälligt kan ha stor negativ inverkan på dessa. I 6 §, som specifikt behandlar anläggningar för vattenkraftsändamål skärps den tillåtna skadenivån till obetydlig miljöpåverkan. Para- grafen behandlar dels vattenområden (hela avrinningsområdet), dels älvsträckor. I propositionen (prop. 1992/93:80) Om utökat älvskydd framhölls att från naturvårds- och bevarandesynpunkt bordeTorneälven, Kalixäl- ven, och ges en särskild plats bland de älvar som redan är skyddade mot vattenkraftsutbyggnad och fortsättningsvis benämnas nationalälvar. Enligt föredraganden skulle detta inte inne- bära någon saklig skillnad i skyddet jämfört med övriga vattendrag som skyddas enligt 3 kap. 6 §. godkände regeringens för- slag (1992/93:BoU7). Bestämmelserna i 6 § omfattar ca fyrtio avrinningsområden och delav- rinningsområden, varav fyra alltså kallas nationalälvar, samt tio älv- sträckor. I de senaste tillägget (7 §) i 3 kap., som infördes , ges sär- skilda bestämmelser för nationalstadspark (prop. 1994/95:3, . 1994/95:BoU6, rskr. 1994/95:52). Eftersom, enligt propositionen, bestämmelserna om påtaglig skada i 1 § inte ger tillräckligt skydd för nationalstadspark skärps rekvisitet i detta lagrum. I stället för att välja något av de redan förekommande begreppen i 3 kap. har man valt att införa en ny term för vad som kan tillåtas. Således har man angett att inom en nationalstadspark får ny bebyggelse och nya an- läggningar komma till stånd och andra åtgärder vidtas endast om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmiljö och utan att det historiska landskapets natur- och kulturvärden i övrigt skadas. Man skärper alltså skyddet från första paragrafens påtagligt skadar till skadas. I de sju paragraferna i 3 kap. anges sex olika skyddsbegrepp: får inte orsaka påtaglig skada (1 §), vissa intressen skall särskilt beaktas (2 §), får ej komma till stånd , (3 §), får vidtagas endast om områdenas karaktär inte påverkas (5 §), får inte orsaka mer än obetydlig miljöpå- verkan (6 §) samt får inte orsaka skada (7 §). Skyddsnivåerna varie- rar från ett absolut stopp för vissa exploateringsföretag i de kustom- råden som omfattas av 3 §, till den mycket vaga formuleringen om att vissa intressen skall särskilt beaktas (1 §). Vare sig den absoluta betydelsen av eller den inbördes rangordningen mellan skydds- begreppen går att utläsa av förarbetena vilket ger upphov till tolk- ningssvårigheter, vilket också påpekas i den av riksintresse enligt 3 kap. NRL, 1995. De på olika sätt formulerade skyddsnivåerna rör olika landskaps- typer och avser skilda skydds- och bevarandestrategier och de har sin grund i den fortlöpande utveckling som har skett av den fysiska riksplaneringen och de efterföljande hushållnings- Undantag från bestämmelserna om vad som inte är tillåtet enligt 2- 6 §§ ges genom den lydelse i inledningsparagrafen i 3 kap. som sä- ger att utvecklingen av befintliga tätorter eller av det lokala närings- livet eller utförandet av anläggningar som behövs för totalförsvaret inte skall hindras. Om det finns särskilda skäl utgör bestämmelserna heller inte hinder för utvinning av fyndigheter av ämnen eller mate- rial som är av riksintresse enligt 2 kap. 7 §. Undantagsbestämmelse- rna gäller inte för 7 § om nationalstadspark. Utdrag ur: Lag (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Ändring införd: t.o.m. SFS 1993:189