sou · GJB362 · 1996-01-01 00:00:00 — Att införa ett tredje sanktionssystem för de fall ett kollektivavtal skulle innebära att regler med ett lägre skyddsvärde skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av , strider mot delbetänkandets övergripande målsättning, att endast föreslå förändringar som är absolut nöd- vändiga. Om en regel har ett lägre skyddsvärde är dessutom mot bakgrund av EG-direktivets komplexitet inte enkelt att av- göra och fordrar i vart fall inget särskilt sanktionssystem enligt EG-direktivet. Någon förändring av gällande sanktionssystem behöver såle- des inte göras då det täcker upp alla situationer oberoende om brott sker mot arbetstidslagen eller ett kollektivavtal. Direktivet skall vara implementerat till . På en lång rad kollektivavtalsområden gäller avtal om arbetstid till 1998. Detta innebär att giltiga kollektivavtal kan komma att ifrågasättas med hänvisning till den föreslagna avgränsningen för dispositiviteten i kollektivavtalen för tiden efter . För att undvika onödiga tvister bör övergångsbestämmelser införas i den nya arbetstidslagen. De skall ange att gällande kol- lektivavtals giltighet förlängs till att gälla för tiden fram till av- talens utgång. Särskilt yttrande av ledamoten () Jag anser i princip att det varit rätt att göra endast de ändringar som krävs för att svensk rätt skall anpassas till EG-direktivet, eftersom kommittén skall fortsätta sitt arbete med att gå djupare in i utformningen av den svenska arbetstidslagen. Trots detta an- ser jag att det hade varit en fördel om kommittén redan i detta skede kunnat signalera en restriktivitet när det gäller det totala arbetstidsuttaget och därmed utnyttjat den möjlighet som finns att använda EG-direktivets begränsning. Det finns en stor möjlighet att frångå arbetstidslagen och tillåta en omfattande övertid. Den flexibilitet som finns i arbets- tidslagens disposivitet behövs eftersom företagens verksamheter inte är statiska eller identiska. Men med tanke på det delvis om- fattande uttaget av övertid hade det varit av värde att redan i det- ta skede visa en viljeinriktning i utredningsarbetet genom att ut- nyttja EG-direktivet för en mer restriktiv linje vad gäller över- tidsuttag. EG-direktivet har en annan definition av arbetstid, där man inte inkluderar olika ledigheter som vi gör i . Det före- kommer emellertid med stor sannolikhet övertid, där arbetstaga- ren har en renodlad total arbetstid utan uttag av ledigheter . I det fallet kan vad jag förstår EG-direktivets angivna totala arbetstid överskridas. Det skulle innebära att den förändring kommittén föreslår inte är tillräcklig vid en strikt rättslig prövning. Mina ifrågasättanden gäller även dygnsvila och nattarbete, där jag anser att de av kommittén åberopade bestämmelserna i arbetsmiljölagen inte kan jämställas med EG-direktivets artiklar vad avser tydlighet och direkt tillämpbarhet. Särskilt yttrande av ledamoten () A rbetstidslagens tillämpningsområde - hemarbete EG-direktivet omfattar till skillnad från vår svenska arbetstidslag även arbete som utförs i arbetstagarens hem. Arbete i hemmet, distansarbete, är en växande del av arbetslivet. Allt fler ges möjlighet att arbeta i hemmet och behovet att införliva denna del av arbetslivet i arbetstidslagen växer. har valt att senarelägga diskussionen om hur denna växande sektor av svensk arbetsmarknad skall införlivas i lagen. Motivet för det- ta är att det nya sättet att organisera arbetet bör utredas närmare innan vi lägger ett förslag. Jag ställer mig bakom kommitténs beslut att detta bör utredas för att kunna hitta en lagstiftning som på ett heltäckande sätt ger ett likvärdigt skydd och likvärdiga rättigheter för arbetstagare som arbetar i hemmet som för arbets- tagare som arbetar på en av arbetsgivaren anordnad arbetsplats. Jag har därför accepterat kommitténs beslut att avvakta med en lagstiftning och att kommittén återkommer i frågan. Detta inne- bär inte att jag anser att nuvarande svenska lagstiftning ger det skydd som EG-direktivet kräver. Särskilt yttrande av ledamoten () Enligt EG-direktivet begränsas veckoarbetstiden till i genomsnitt . Denna begränsning gäller för normal arbetstid och övertid sammantaget. Beräkningsperioden för genomsnittsberäk- ningen får omfatta högst . EG-direktivet begränsar det totala arbetstidsuttaget mer än vad arbetstidslagen gör. Arbetstidslagen bör därför ändras beträffande övertids- och mertidsarbete enligt följande: Övertid och mertid får tas ut med högst den tidsvolym som finns mellan normal arbetstid enligt lag eller avtal och . Särskilt yttrande av ledamöterna samt Vi ansluter oss i princip till kommitténs förslag som utgår ifrån förutsättningen att i nuvarande skede endast göra de ändringar som krävs för att svensk rätt skall anpassas till EG-direktivet, eftersom ett antal av de frågor som reses av direktivet återkom- mer i kommitténs fortsatta arbete. Kommitténs slutsats är att svensk rätt överensstämmer med direktivet utom vad gäller arbetstidslagens dispositivitet. Vi vill inte uttala någon bestämd mening om huruvida den rättsliga ana- lys som lett fram till denna slutsats kommer att godtas av EU eller ej, men vi finner ändå skäl att uttala vår tveksamhet på någ- ra punkter. Det gäller särskilt reglerna om dygnsvila och nattar- bete. Vi anser att de i detta sammanhang åberopade bestämmel- serna i arbetsmiljölagen inte kan jämställas med EG-direktivets artiklar vad avser tydlighet och direkt tillämpbarhet. Kommittén anser vidare att hemarbete tills vidare kan lämnas utanför arbetstidslagens tillämpningsområde. Enligt vår bedöm- ning är det uppenbart att hemarbete i vissa fall omfattas av di- rektivet - det kan således inte generellt lämnas utanför arbetstids- lagen. Kommittén ämnar dock återkomma till denna fråga. Kommittén har kommit till slutsatsen att då arbetstagares häl- soproblem kan visas bero på nattarbete, föreligger en rätt till om- placering. För att förtydliga denna rätt bör regeringen uppdra åt Arbetarskyddsstyrelsen att utarbeta en föreskrift. Särskilt yttrande av ledamoten , Jag ställer mig bakom utredningens förslag. Det är dock viktigt att framhålla att jag uppfattat att 3 § i lag- förslaget innebär att det är tillämpningen av ett kollektivavtal, och inte kollektivavtalet i sig som kan leda till sanktioner enligt 24 a §. Bilagorna 1 och 2 finns endast i den tryckta versionen.