sou · GJB35d1 · 1996-01-01 00:00:00 — Det rådde stor splittring bland de tillfrågade om hur stort ekonomiskt ansvar en läkare skall ha. En majoritet av de svarande instämde helt eller delvis i att försäkrings- kassans klienter bör få förtur i operationskö, om risk för förtidspensione- ring annars föreligger. Hälften av de svarande instämde helt eller delvis i att en småbarnsförälder bör gå före en barnlös i en akut livräddnings- situation. En stor majoritet menade att en 20-åring bör gå före en 80-åring i samma situation. I en fråga ställdes ett 20-tal verksamhetsområden mot varandra, och de svarande tillfrågades om de ville omfördela resurserna eller om de ansåg att nuvarande fördelning var acceptabel. Högst tre områden kunde väljas och för varje område som erhöll ökad resurstilldelning var man också tvungen att välja ett område som skulle erhålla minskad resurstilldelning. Totalt sett kunde en omfördelning föreslås för sex områden. De områden där de flesta ville öka resurstilldelningen var, i fallande ordning geriatrik- rehabilitering, vård av psykiskt sjuka och vård av dementa. De områden till vilka man ville minska resurstilldelningen var i här nämnd ordning främst konstgjord befruktning och idrottsskador, operatio- ner mot närsynthet och plastik-kirurgiska ingrepp. Inga större skillnader noterades mellan de olika svarsgrupperna. I undersökningen ställdes också ett antal traditionella medicinsk-etiska frågor. instämde, därav endast delvis i påståendet att den som upphör med sin rökning bör gå före den som inte gör motsvarande utfästelse. instämde, därav delvis i motsvarande påstående att den som slutat dricka alkohol skall gå före den som inte gör en motsva- rande utfästelse inför behandling av en leversjukdom. I en akut livräddningssituation instämde , varav delvis i påståendet att småbarnsförälder skall gå före den barnlöse. Betydligt starkare var utslaget när påståendet gällde om 20-åringen skall gå före 80- åringen i samma situation, instämde varav delvis. Å andra sidan instämde varav delvis i påståendet att de gamla meriterat sig för en god äldreomsorg. 8.4 Nya styrformer förändrar medicinskt handlande Bakgrunden till enkäten var införande av en ny ekonomisk styrmodell i . Vid kirurgklinikerna infördes modellen , vid medicinklinikerna . Stockholmsmodellen betyder att man för in styckersättningar i den kliniska vardagen. Syftet med enkäten var att belysa vad som händer när man inför den typen av ekonomiska incitament i sjukvården. Huvudintresset i undersökningen riktade sig mot attityd- och beteendeförändringar i den kliniska vardagen. av samtliga svarande uppgav att de trivdes sämre . En stor andel av läkarna upplevde minskad klinisk frihet och en ökad styrning av ekonomisk natur. Den ökade styrningen ansågs framför allt komma från klinikledningen och hälso- och sjukvårdsnämnden (politiker). Åsikter om effektivitet och om att ta betalt undersöktes med frågor om köp-/säljsystem som metod att effektivisera vården samt frågor om effekten av att man tar betalt för internkonsulter och telefonrådgivning. Läkare och sjuksköterskor vid kirurgiska kliniker var mer positiva till köp/-säljsystem än motsvarande vid medicinska kliniker. Personal på kirurgklinikerna ansåg i högre utsträckning än personal på medicinklinikerna att vården blivit mer effektiv . Förändringar i medicinskt handlande belystes med frågor om för tidig utskrivning, huruvida man tar hänsyn till kostnader vid ställningstagandet till utredning/behandling eller till ersättningsnivån vid diagnossättning. av läkarna inom de båda specialiteterna ansåg att de ofta skriver ut patienter för . Andelen kirurgläkare med denna åsikt har ökat kraftigt jämfört med . En klar majoritet av läkarna tog åtminstone ibland hänsyn till kostnaderna vid val av utredning eller behandling. Något färre angav att de tar hänsyn till ersättningsnivån då de sätter sin diagnos. Det var relativt vanligt att läkare och sjuksköterskor avstår från en diagnostisk åtgärd, framför allt för att nyttan inte motiverade kostnaderna. Däremot var det ganska ovanligt att man avstod från en terapeutisk åtgärd på grund av kostnaden. Kvalitet och eventuell påverkan på denna belystes med tre frågor, där kvalitet delades upp i service och bemötande, omvårdnadskvalitet och medicinsk vårdkvalitet. Många ansåg att kvaliteten var oförändrad eller till och med bättre. Detta gällde framför allt den medicinska vårdkvaliteten. Dock sågs en tendens i riktning mot att fler, både läkare och sjuksköter- skor, tyckte att kvaliteten försämrats i jämförelse med en motsvarande undersökning som genomfördes .