ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GK12826 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att företa för att effektuera riksdagsbeslutet vad avser rehabilitering på lika villkor för kvinnor och män. Som säkert känner till har regeringen i sin proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration, m.m. till lagt fram förslag om vissa riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsområdet . I beredningen av regeringsförlaget har bl.a. ingått utvärderingen av det samordningsförsök som hänvisar till, den s.k. FINSAM-modellen. Regeringen poängterade i propositionen att en fortsatt och permanentad lokal samverkan blir effektivare om ett genomtänkt könsperspektiv präglar verksamheten. Det innebär att hänsyn tas till att kvinnor och män ofta har olika livserfarenheter och olika villkor och attityder i t.ex. arbetslivet. Liksom att sjukdomsmönstret ser olika ut mellan kvinnor och män. Regeringen anförde vidare att det i uppdragen till de samverkande myndigheterna och förvaltningarna särskilt bör framgå kravet på att ett könsperspektiv skall prägla arbetet. I utbildningar och exempelspridning bör könsperspektiv ges särskilt utrymme. Det är även viktigt att de olika rehabiliteringsinsatserna redovisas separerade för män och kvinnor. , som tillstyrkte regeringens förslag till inriktning av samverkan, ansåg att förslagen öppnar för ett effektivare utnyttjande av samhällets samlade resurser och att människors behov av stödåtgärder därmed bättre kan tillgodoses än . Utskottet noterade vidare med tillfredsställelse vad regeringen hade anfört beträffande kravet att ett könsperspektiv skall prägla arbetet. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att bl.a. en motion av om olika villkor för kvinnors och mäns rehabilitering i vart fall huvudsakligen fick anses tillgodosedd. hade inget att invända mot detta (bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). Jag är övertygad om att de riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsområdet som gäller kommer att medföra en förbättring vad gäller frågan om lika villkor för kvinnors och mäns rehabilitering. I samverkansprojekt finns betydligt större förutsättningar att anlägga ett könsperspektiv på rehabiliteringen än om man arbetar sektorsvis. Ett viktigt syfte med en ökad och bättre samverkan skall därför vara att finna åtgärder som är mer ändamålsenliga utifrån kvinnors och mäns olika önskemål, möjligheter, behov och förutsättningar.
frs · GK12827 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat finansministern om regeringen kommer att presentera en barnbilaga till budgetpropositionen. Finansministern har överlämnat frågan till , där ansvaret är så fördelat att det är jag som skall besvara frågan. Någon barnbilaga av norsk modell, som efterfrågas av , kommer inte heller att lämnas till budgetpropositionen. Till skillnad mot vad som gäller i , där en mycket stor andel av samhällets stöd till barn fördelas över statsbudgeten, är det i kommunerna som har det huvudsakliga ansvaret för genomförandet av olika barn- och ungdomspolitiska satsningar. Det innebär inte att samhället inte har kontroll över barns förhållanden. , och m.fl. myndigheter har till uppgift att följa barns villkor. Jag vill i detta sammanhang också framhålla rapporten (ds 1996:57) vars syfte bl.a. varit att lyfta fram barnfrågorna i debatten. Rapporten beskriver och analyserar barns levnadsvillkor och redovisar både ljusa och mörka sidor. Att det generella skyddsnätet är viktigt när det gäller att skapa gynnsamma förhållanden för barns och ungdomars uppväxt är en av slutsatserna man kan dra efter att ha läst rapporten. Barn har omarbetats och kompletterats. Den har getts ut i bokform med - vår framtid. Boken distribueras till ordförandena i kommunstyrelsen och den nämnd som ansvarar för barnomsorgen och skolan i landets samtliga kommuner. Jag anser att Barnens bästa - vår framtid utgör ett utmärkt instrument för analyser och diskussioner i kommunerna när det gäller att fatta beslut om hur olika verksamheter för barn och ungdomar skall utformas.
frs · GK12828 · 1996-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att sätta ytterligare press på och de palestinska myndigheterna för att ingripa mot terroristorganisationer. Utgångspunkten för Skånbergs fråga är de avskyvärda terrordåden som utfördes och i västra . Jag fördömde terrordådet i ett uttalande . Statsrådet gav uttryck för regeringens bestörtning i TV4 i samband med terrordådet . Utgångspunkten för fredsprocessen är att den skall leda till att relevanta resolutioner i (242 samt 338 ) genomförs. Dessa resolutioner talar bl.a. om det oacceptabla i att territorium erövras med våld. Låt mig säga klart att det finns två parter i fredsprocessen. och palestinierna, företrädda av PLO, har gemensamt undertecknat avtal, genom vilka de är bundna av en rad förpliktelser och åtaganden, inklusive att bekämpa terrorism. Omvärlden har ett starkt intresse av att dessa åtaganden uppfylls. Detta är grunden för regeringens, och även EU:s, agerande för att försöka återuppliva den fredsprocess som initierades . Viktiga element för att komma framåt är: att interimsöverenskommelsens åtaganden skall efterlevas som slutförhandlingarna (om gränserna, , flyktingar, bosättningar) återupptas; att det israeliska tillbakadragandet från skall fortsätta; fortsatt palestinsk-israeliskt säkerhetssamarbete. Den palestinska myndigheten måste ytterligare öka ansträngningarna för att stävja våldsutvecklingen; stopp för utvidgade eller nya israeliska bosättningar; den palestinska ekonomin måste utvecklas. bör föra över de palestinska skattemedel landet håller inne. Fri rörlighet för varor och människor måste garanteras. Den palestinska myndigheten måste förbättra sin budgethantering; de mänskliga rättigheterna måste respekteras. Regeringen verkar för att främja samtliga dessa spår. Det krävs framsteg i alla delar, inte enbart på ett område. Regeringen anser att det är särskilt viktigt att den palestinska myndigheten och den israeliska regeringen tillsammans försöker finna vägar för att bekämpa hoten mot fredsprocessen. Vad gäller just åtgärder för att förebygga terroristdåd har EU beslutat bistå den palestinska myndigheten med utbildning och viss utrustning på detta område. En svensk har utsetts att samordna insatsen.
frs · GK12831 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om har godtagit innehållet i ett beslut inom om att upprätta handboksbestämmelser om polissamarbete vid större arrangemang. har som bakgrund i EU:s målsättning att varor, personer, tjänster och kapital skall kunna röra sig fritt över gränserna. Tre av dessa s.k. friheter är genomförda. Full rörelsefrihet för personer har emellertid av olika skäl ännu inte uppnåtts inom EU. På grund av detta beslutade tio av EU:s medlemsländer att gå sin egen väg genom . Enligt detta skall gränskontrollerna för personer avskaffas mellan dessa länder. Mellan sju av länderna har detta redan genomförts. innebär också ett närmare samarbete mellan medlemsstaternas polismyndigheter. Undertecknandet innebär bl.a. att numera deltar fullt ut i beslutsfattandet inom . Samarbetet är mellanstatligt vilket bl.a. innebär att samtliga medlemsstater måste vara överens för att ett beslut skall kunna fattas. Svaret på fråga är alltså att har deltagit i beslutet och godtagit innehållet. Även om jag redan har svarat på den fråga som har ställt vill jag, för att undanröja eventuella missförstånd, göra följande klarläggande. Det aktuella dokumentet avser att förbättra det polisiära samarbetet för att förebygga brottslighet och störning av ordningen vid bl.a. större arrangemang som t.ex. fotbollsmatcher eller större demonstrationer som berör en eller flera Schengenstater. Snarlika överenskommelser har tidigare träffats inom ramen för det polissamarbete som bedrivs inom EU. Dokumentet behandlar såväl informationsutbyte som visst praktiskt samarbete. Informationsutbytet, som inte syftar till utbyte av personuppgifter, och övrigt samarbete har sin grund i respektive stats nationella lagstiftning. När det gäller det praktiska samarbetet behandlar dokumentet bl.a. utbyte av sambandsmän som enbart har en rådgivande och assisterande roll. Det är alltså inte tal om att sambandsmännen skall tillåtas utföra operativa insatser eller ha några myndighetsutövande funktioner på en annan stats territorium. Vidare behandlar dokumentet möjligheten att upprätta en tillfällig gemensam ledningscentral i syfte att koordinera en specifik operation som berör mer än en stat. Det är alltså endast fråga om samordning. Den egna staten behåller befälet över sina egna polisstyrkor och dessa tillåts endast att agera inom det egna territoriet.
frs · GK12832 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att öka möjligheten till insyn i AMS. Frågan sägs vara framställd med anledning av en dom i Regeringsrätten då en journalist nekades att ta del av uppgifter om AMS stöd till företag. Dessutom hänvisar till en rapport från RRV och revisorer som sägs visa att AMS medel inte alltid använts på ett riktigt sätt. Den dom som hänvisar till handlar om tillämpningen av en bestämmelse i sekretesslagen som innebär att sekretess råder i ärenden om arbetsförmedling och anställningsfrämjande åtgärder när det gäller uppgift om enskilds affärs- eller driftsförhållande. Sådana uppgifter får inte röjas om det inte står klart att den enskilde inte lider skada därav. påstår att efter Regeringsrättens dom så hemligstämplas regelmässigt beslut om bidrag med hänvisning till 8kap. Detta torde enligt hans mening knappast ha varit avsikten med lagen. När det gäller RRV:s rapport har denna lämnats till regeringen. Rapporten tar sikte på de problem som kan förekomma inom socialförsäkringens område, inte arbetsmarknadsområdet, när det exempelvis gäller datalagstiftningens område. revisorer har i två rapporter behandlat dels arbetsmarknadsutbildningens effektivitet, dels undanträngningseffekter. De har dock inte kopplat ihop effektivitetskontrollen med sekretesslagstiftningen. Jag kan inte uttala mig om domen från Regeringsrätten. Men det är viktigt att det finns sekretessbestämmelser för att skydda ett företags affärs- eller driftsförhållanden. Jag vill också framhålla att jag självklart är mycket angelägen om att effektiviteten inom AMV är hög. Min uppfattning är att existensen av sekretessbestämmelser som innebär ett skydd för den enskilde inte behöver vara oförenlig med behovet av insyn i AMS verksamhet. Regeringen får självklart löpande information om myndighetens verksamhet. Denna information rapporteras till som har att fatta beslut om medelstilldelning. Arbetsmarknadspolitiken har fått alltmer utökade resurser. Antalet åtgärder har utökats och nya åtgärder prövas som omfattningen ligger på mycket höga nivåer. Det är en av anledningarna till att regeringen inrättade . Institutet skall initiera och genomföra oberoende utvärderingar av arbetsmarknadspolitiskt motiverade insatser inom bl.a. Arbetsmarknads- och Utbildningsdepartementens områden.
frs · GK12833 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att, vid framtida svenska katastrofinsatser, svenskt kunnande för att rena kontaminerat vatten skall tas till vara. Jag delar helt din åsikt om vikten att säkra tjänligt dricksvatten vid naturkatastrofer. Detta gäller naturligtvis inte bara vid översvämningar utan också vid andra katastrofer som exempelvis jordbävningar. I det materiel för insatser vid naturkatastrofer som och Svenska Röda korset har tillgänglig utgör, som bekant, utrustning för att kunna erbjuda tjänligt dricksvatten en viktig komponent. Den metod som använts är att med hjälp av reningsutrustning direkt kunna erbjuda rent vatten. En alternativ metod vore som du skriver att ställa kemiska preparat för vattenrening till förfogande. En fördel med det sätt på vilket och Svenska Röda korset arbetar är att risken för felaktig hantering och misstag vid vattenrening reduceras. Det är glädjande att utveckling av vattenrening sker inom svenskt näringsliv och jag utgår från att berörda företag håller kontakt med svenska myndigheter och organisationer. I detta sammanhang får vi inte heller glömma bort det internationella biståndet på området, inte minst organisationer inom FN-systemet. Beslut om vilken vattenreningsmetod som skall användas vid en katastrofsituation faller självfallet på den myndighet eller organisation som svarar för insatsen.
frs · GK12834 · 1996-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder i anledning av sjätte fondstyrelsens placeringar. Bakgrunden till frågan är ett inslag i Ekonomiekot. Enligt Per har det i Ekonomiekot förekommit uppgifter om att av sjätte fondstyrelsens placeringar gjorts i företag med säte i . Frågeställaren noterar också att intentionen är att sjätte fondstyrelsen skall uppnå bästa möjliga avkastning genom att placera över hela landet. Sjätte fondstyrelsen inrättades och påbörjade sin verksamhet . Målet för verksamheten är att inom ramen för ett rimligt risktagande uppnå en långsiktigt hög avkastning på kapitalet. Fonden har för detta skapat två verksamhetsgrenar. Den ena verksamhetsgrenen är kapitalförvaltning av räntebärande instrument och noterade aktier. Den andra verksamhetsgrenen utgörs av investeringsverksamhet i form av indirekta och direkta investeringar i onoterade svenska företag och affärsprojekt. Verksamheten är under uppbyggnad och av fondkapitalet har placerats i aktier. Uppgiften om att av sjätte fondstyrelsens placeringar gjorts i företag med säte i är felaktig. är av aktieportföljen placerad i sådana företag, varav utgörs av en investering i riskkapitalbolaget . Detta bolag placerar i sin tur i företag över hela landet. Placeringarna i investeringsverksamheten i relation till hela investeringsportföljen fördelar sig på följande sätt: i , i och i övriga delar av landet. Sjätte fondstyrelsens uppgift är inte att bedriva regionalpolitik. Enligt AP-fondsreglementet skall fonden placera fondmedlen i syfte att uppnå en hög avkastning och tillfredsställande riskspridning. Regeringen kommer att utvärdera sjätte fondstyrelsen, liksom de andra fondstyrelserna, i samband med regeringens årliga utvärdering av AP-fonden. Ingenting tyder på att sjätte fondstyrelsen på något sätt har frångått lagstiftarens intentioner. Några särskilda åtgärder behövs således inte.
frs · GK12835 · 1996-12-31 00:00:00 — har, mot bakgrund av vissa uppgifter i medier om en ny myndighet på integrationsområdet, frågat mig om jag avser att "värna som självständig myndighet". överlämnade den särskilde utredaren rörande bl.a. en ny myndighetsstruktur på det integrationspolitiska området sitt betänkande. Ett av förslagen i betänkandet är att funktioner skall delas upp så att vissa delar förs över till en i betänkandet föreslagen ny myndighet. I en proposition som kommer att föreläggas kommer regeringen bl.a. att ta ställning till förslagen om förändringarna av organisationsstrukturen på området, bl.a. vad avser . Jag delar uppfattning om vikten av att värna självständighet. Men det är också viktigt att arbetet för att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism drivs med än större kraft och effektivitet. Innan propositionen har förelagts är jag emellertid inte beredd att ytterligare kommentera frågan om framtida ställning.
frs · GK12836 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att göra klart att offentlighet skall tillämpas inom de tolv LAG-grupperna i . LEADER-programmet är ett landsbygdsutvecklingsprogram inom EU. De s.k. beslutsgrupperna fattar beslut om stöd inom programmet. Beslutsgrupperna är myndigheter. De s.k. LAG-grupperna är däremot ideella föreningar och lämnar endast en ansökan eller ett förslag till beslut till beslutsgrupperna. Offentlighetsprincipen gäller inte för bolag, föreningar och andra enskilda rättssubjekt. I vissa undantagsfall har dock offentlighetsprincipen gjorts tillämplig på handlingar hos enskilda rättssubjekt. Det finns bl.a. bestämmelser om detta i 1 kap. 8 § sekretesslagen (1980:100). Enligt den bestämmelsen skall tryckfrihetsförordningens regler om rätt att ta del av handlingar hos myndigheter gälla också handlingar hos de organ som anges i bilagan till sekretesslagen. De organen skall vid tillämpningen av sekretesslagen jämställas med myndighet. Det utmärkande för dessa bolag, föreningar och stiftelser är att de för statens räkning fullgör förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning, såsom att t.ex. besluta om statliga medel. De s.k. LAG-grupperna bedriver inte myndighetsutövning. Något annat skäl att utvidga offentlighetsprincipen till att även omfatta dessa organ finns inte enligt min bedömning. Slutligen vill jag nämna att jag upplysts om att varje LAG-grupp har tecknat ett avtal med staten, genom , där de förbundit sig att till nationella organ, representanter från EG m.fl. ge upplysningar om bl.a. gruppernas verksamhet och bokföring.
frs · GK12837 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att agera för att minska riskerna för att människor blir oskyldigt dömda. Frågan är ställd utifrån påståendet att vi av och till får bevis för att människor blir oskyldigt dömda och att en grupp som "lätt" blivit dömda är män som misstänks för incest. Jag delar inte uppfattning om verkligheten i detta avseende. Däremot är det utan tvekan en mycket svår uppgift att värdera och bedöma bevisningen i mål som rör sexuella övergrepp mot barn. Jag tror att rättsväsendet har förmågan att upprätthålla de beviskrav som måste ställas i brottmål även i dessa svårbedömda fall. Det kan tyvärr ändå inte uteslutas att det meddelas felaktiga domar. Jag har dock stor tilltro till att rättsväsendet klarar av att rätta till felaktiga domar genom de möjligheter till överprövning som finns. Både i och utom rättsväsendet görs insatser för att förbättra utredningsmetoderna i mål om sexuella övergrepp på barn och att förkorta handläggningstiderna i sådana mål. Som exempel kan nämnas att det hos Riksåklagaren pågår ett projekt där man kartlagt särskilda problemområden i förundersökningar av detta slag. Det fortsatta arbetet syftar till att höja kvaliteten på brottsutredningarna. Ett annat exempel är den undersökning av hur expertutlåtanden används i domstolar i mål om sexuella övergrepp mot barn som pågår vid . Seminarier och annan fortbildning på det här området hålls också för personalen inom rättsväsendets olika delar. Jag bedömer att det inte finns behov av åtgärder från min sida.
frs · GK12838 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att jämställa de ekonomiska villkoren för enskilda vattentäkter med kommunala och allmänna vattentäkter vad gäller radonsanering i dricksvatten. beslöt den 11juni 1997 att får disponeras för bidrag till radonsanering av dricksvatten (prop. 1996/97:150, s.170, 176, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Bestämmelser om bidraget finns i förordningen (1997:638) om bidrag till sanering av radon i dricksvatten. Förordningen träder i kraft den 1oktober 1997. Bidrag får lämnas av den skäliga kostnaden för åtgärden för att minska radonhalten i vatten från en allmän anläggning som drivs av en kommun. Bidrag lämnas om radonhalten i vattnet överstiger per liter (Bq/l) vatten. För motsvarande åtgärder i andra allmänna vattentäkter än kommunala och i enskilda täkter får bidrag lämnas av den skäliga kostnaden för åtgärden, dock med högst . Bidrag lämnas för sanering i allmänna anläggningar och i enskilda täkter, där det utförs egentillsyn efter beslut av en nämnd, och radonhalten överstiger 100Bq/l vatten. När det gäller sanering av övriga enskilda brunnar lämnas bidrag där radonhalten överstiger 1000Bq/l. När det gäller andra vattentäkter än kommunala lämnas bidrag under förutsättning att inte fritidshus betjänas av täkten. Enligt Statens livsmedelsverks uppskattningar finns ca 200000 enskilda bergborrade brunnar som utnyttjas av permanentboende. Kostnader för en första kontroll av radonhalten i dessa brunnar skulle uppgå till ca . Ca 68000 enskilda brunnar i vårt land beräknas ha en radonhalt på 100-500 Bq/l vatten och 17800 enskilda brunnar beräknas ha en radonhalt över /l vatten. Bidrag som täcker kostnaderna för radonsanering av enskilda brunnar med en radonhalt över /l vatten skulle uppgå till ca , varav skulle avse sanering av brunnar med högre bequerelhalt än /l. I och med att gränsvärden för radon i dricksvatten införs, inträder skyldighet för kommunerna att se till att vattnets bequerelhalt inte överstiger /l vatten när det når konsumenterna. Mellan regeringen och finns en överenskommelse, om att statliga beslut som medför ökade kostnader för kommunerna skall åtföljas av finansiering. Av det skälet har anvisat medel till täckande av kommunernas kostnader. Mot bakgrund av att det i första hand är ett ansvar för ägarna av enskilda vattentäkter att underhålla och rusta upp sina vattentäkter, har inte stöd på samma nivå lämnats dem, men har ändå beslutat om delfinansiering av de enskilda täktägarnas kostnader för radonsanering. Den bedömning i bidragsfrågan som regeringen redovisade i propositionen delades av . Jag anser att några ytterligare åtgärder inte är påkallade.
frs · GK12839 · 1996-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig om vad jag avser att göra för att ge den lokala demokratiska processen mitt stöd. Han har därvid anfört att det principiellt måste kunna betraktas som en demokratisk rättighet för kommundelar att vid en stark folklig opinion och enighet i fullmäktige, få en utredning till stånd om möjligheterna att bilda en egen kommun. 21§ lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting (indelningslagen) skall Kammarkollegiet göra den utredning som behövs eller, när det bedöms tillämpligt, överlämna åt att göra utredningen. Om det behövs med hänsyn till ärendets omfattning och beskaffenhet får kollegiet uppdra åt en särskild utredare att göra utredningen. Vid prövning av frågan om indelningsändring skall särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter från den eller de kommuner som närmast berörs av ändringen. Särskild hänsyn skall också tas till befolkningens önskemål och synpunkter. Detta framgår av 1kap. 1§ andra stycket i nämnda lag. Regeringen har det yttersta ansvaret för att den kommunala indelningen är ändamålsenlig både ur ett lokalt och ett nationellt perspektiv. Regeringen måste därför alltid göra en långsiktig bedömning av om en ändring kan antas medföra bestående fördel för en kommun eller en del av en kommun - utbrytningsdelen - eller andra fördelar från allmän synpunkt. De nuvarande reglerna förutsätter i hög grad att det lokala perspektivet beaktas. Man får dock inte glömma bort att kommunmedlemmarnas främsta företrädare är fullmäktige. Ett nej från fullmäktige innebär att en kommundelning inte kan komma till stånd med mindre det finns synnerliga skäl för detta. En utredning om en eventuell kommundelning skall bara genomföras när en preliminär analys visar att förutsättningar bedöms föreligga för att genomföra en kommundelning. Jag anser sammanfattningsvis att de nuvarande reglerna på ett bra sätt ger ett stöd för att de lokala intressena väger tungt. Även de nationella intressena måste dock beaktas. Hur avvägningen skall göras mellan dessa intressen avgör regeringen mot bakgrund av de förutsättningar som gäller i de enskilda fallen.