ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GK12787 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om en redovisning av de bedömningar som ligger till grund för mitt frågesvar den 14augusti. Som jag anförde är regeringens bedömning att effekten av förslagen ekonomiska vårproposition som påverkar kommunerna i princip neutral. Bedömningen baseras på regleringar i enlighet med finansieringsprincipen och överenskommelsen mellan regeringen och respektive . Den beräknade effekten bygger på förändringar av skattesystemet, utbildningsbidraget, utbildningssatsningen och arbetslöshetsförsäkringen. I budgetpropositionen tillkommer ett antal förslag som påverkar den kommunala ekonomin i både positiv och negativ riktning. De positiva effekterna beror på förändringen av reglerna för det särskilda grundavdraget och höjningen av det icke avdragsgilla beloppet för resekostnader. Höjningen av reseavdraget påverkar skatteinkomsterna i negativ riktning. Regeringens bedömning är att den sammantagna effekten av de åtgärder som föreslagits t.o.m. budgetpropositionen , och som inte regleras i särskild ordning, kan anses vara i princip neutral för kommuners respektive landstings ekonomi. I den bedömningen ingår även konsekvenser för kommunsektorn av förslagen inom arbetsmarknads- och utbildningspolitikens områden. I budgetpropositionen redovisas den samhällsekonomiska utvecklingen och hur förslagen inklusive resurstillskotten sammantaget påverkar förutsättningarna för den kommunala ekonomin. Någon särskild redovisning för hur just förslagen inom arbetsmarknads- och utbildningspolitikens områden påverkar den kommunala ekonomin görs emellertid inte.
frs · GK12807 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har vidtagit någon åtgärd i syfte att förändra etikkommittéernas sammansättning så att lekmännen kommer att utgöra en majoritet. Jag håller med om att det här är en mycket viktig fråga. Den har också prövats tidigare av en statlig utredning (Forskningsetisk prövning, SOU 1989:74) och har bl.a. blivit föremål för en doktorsavhandling (Lynöe, 1995). Det kan finnas skäl för att lekmän skall ha en starkare ställning, kanske vara i majoritet, i de forskningsetiska kommittéerna. Frågan om etikkommittéernas sammansättning är emellertid en av många viktiga frågeställningar om forskningsetik som på regeringens uppdrag utreds av en parlamentarisk kommitté (dir. 1997:68) under ordförandeskap av riksdagsledamot . Enligt direktiven skall kommittén bl.a. överväga och lämna förslag om hur de forskningsetiska kommittéerna bör vara sammansatta och därvid särskilt överväga en förstärkning av lekmannainflytandet. Kommittén skall också överväga om landstingen är bäst skickade att utse dessa representanter, om andra kompetenser bör tillföras och om det finns behov av en jämn könsfördelning i kommittéerna. Kommittén kommer att ta ställning i dessa frågor och lämna förslag senast den 1februari 1999. Jag är, i avvaktan på utredningen, inte beredd att ta ställning till dessa frågor.
frs · GK12809 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat om jag är beredd att garantera ett fortsatt anslag för banunderhåll av hela mellan och . Frågan är ställd bl.a. mot bakgrund av att Statskontoret föreslagit att ett bidrag på skall utgå för banunderhåll på vissa delar av . I enlighet med det riksdagsbeslut som fattades den 15december 1992 erhåller intressenter AB (IBAB) ett årligt statligt bidrag på för banunderhåll. Bidraget beräknades för att täcka underhållskostnaderna på de delar av banan som trafikerades av s.k. systemtåg. Det har dock visat sig att de verkliga banunderhållskostnaderna för dessa bandelar är lägre än beräknat, vilket medfört att IBAB har kunnat underhålla i sin helhet. Av IBAB:s ekonomiska redovisning för tidsperioden fr.o.m. den 1juli 1995 t.o.m. den 30juni 1996 framgår att kostnaden för spårunderhåll av hela uppgick till . IBAB:s intäkter består, förutom av de statliga bidragen, i huvudsak av s.k. vagn- och lokmilsavgifter vilka uppgår till ca . Dessa omständigheter innebär att IBAB är beroende av ett fortsatt ekonomiskt stöd för att kunna bedriva sin verksamhet. Vidare visar de erfarenheter som gjorts angående kostnaden för att underhålla att den bidragsnivå som Statskontoret föreslagit, tillsammans med IBAB:s övriga intäkter, gör det möjligt att vidmakthålla i sin helhet. Med anledning av den pågående beredningen av budgetpropositionen, i vilken regeringen avser att behandla , kan jag nu inte ytterligare besvara frågan.
frs · GK12812 · 1996-12-31 00:00:00 — och har frågat mig om den ansträngningar dels för att förbättra situationen för de politiska fångarna i i allmänna termer men också särskilt frågan om Internationella Röda korsets möjlighet att besöka fångarna. Trots att situationen vad gäller respekt för de mänskliga rättigheterna i förbättrats kontinuerligt kvarstår allvarliga problem. Dessa gäller det utbredda bruket av tortyr, det stora antalet oskyldigt fängslade för terrorism, den undermåliga rättssäkerheten, systemet med anonyma domare, bruket av militära domstolar och förhållandena i fängelserna. Vad gäller situationen i fängelserna och särskilt för personer dömda för terroristbrott enligt peruansk lag, kan jag försäkra att regeringen följer utvecklingen noggrant, bl.a. genom vår ambassad på plats samt genom utvecklingssamarbetet med bl.a. Internationella Röda korset, det peruanska och olika fristående MR-organisationer. har en uppmjukning av de stränga bestämmelserna för de fängslade skett och bl.a. har besöksmöjligheterna för anhöriga utökats i de flesta fall. Vi noterar dessutom med tillfredsställelse att den s.k. mandat har förlängts ytterligare vilket möjliggör att fler för terrorbrott oskyldigt dömda kan komma att frigivas. Kommissionen bedömer att ca 600 personer blivit oskyldigt dömda och av dessa har 226 personer benådats. MR-frågor har varit en central del av utvecklingssamarbete med och vi har ett väl förankrat samarbete med enskilda organisationer i landet för att stärka respekten för mänskliga fri- och rättigheter. Stöd till MR- och demokratiarbete samt humanitära insatser i har alltjämt hög prioritet. Stödet uppgår till som fördelas mellan internationella och svenska enskilda organisationer. Av detta stöd tilldelas Internationella Röda korset i för , vilket innebär en ökning , för att bl.a. kunna bedriva den så viktiga verksamheten med besök i fängelserna. Vi följer utvecklingen vad avser ICRC:s möjligheter att kunna återuppta sin besöksverksamhet mycket noga. Stödet till det peruanska ombudsmannaämbetet, vilket inleddes , förtjänar också att nämnas speciellt. Ombudsmannen följer situationen i fängelserna och anmäler brister i exempelvis sjukvård, obehörig förflyttning mellan fängelser, brister i utspisning m.m. roll i de genomförda förbättringarna, vilka skall ses som inledande steg i en reformering av förhållandena i fängelserna, är oerhört viktig. Jag vill slutligen också nämna att i EU-sammanhang väckt frågan om MR-situationen i , och speciellt betonat situationen i fängelserna. EU kommer sedan gemensamt att bedöma hur man kan stödja en ytterligare förbättring av MR-situationen i .
frs · GK12814 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att det sker regionalpolitiska överväganden när beslut fattas om en centralisering av statliga myndigheter. Frågan är föranledd av att det pågår en omorganisation av kronofogdemyndigheterna. Efter förslag i budgetpropositionen beslutade om en ny myndighetsindelning för kronofogdemyndigheterna. I stället för de länsvisa myndigheterna skulle det bildas tio regionala myndigheter. Det främsta syftet var att förbättra lednings- och styrningsfunktionerna och att skapa bättre underlag för interna stödfunktioner inom myndigheterna och för sådana operativa funktioner som kräver utpräglat specialistkunnande men där antalet ärenden är litet. De nya myndigheterna bildades den 1januari 1997. pågår en anpassning av kronofogdemyndigheternas inre organisation till den nya indelningen. I propositionen framhölls att den operativa verksamhet som inom kronofogdemyndigheterna bedrivs på ca95 orter i landet inte berörs av sammanslagningen. Regeringen gjorde mot den bakgrunden bedömningen att konsekvenserna av denna vad gäller personalens tjänstgöringsorter skulle bli mycket små. I de riktlinjer för den nya organisationen som beslutat om sägs bl.a. att den operativa verksamheten inom indrivningen bör bedrivas decentraliserat i den utsträckning det är förenligt med tillräcklig verksamhetsvolym. Om förslag till förändringar i kontorsstrukturen lämnas skall en konsekvensbeskrivning göras som skall belysa såväl ekonomiska konsekvenser som konsekvenser för personal och andra intressenter. Beslut om kontorsstrukturen skall fattas av , och jag avser inte att vidta någon åtgärd vad gäller utformningen av kronofogdemyndigheternas inre organisation.
frs · GK12815 · 1996-12-31 00:00:00 — och har frågat vilka åtgärder som regeringen tänker vidta med anledning av det stora varslet i . har lagt ett varsel som omfattar 520 personer. Mycket är ännu oklart. Regeringen följer frågan noggrant; vi har exempelvis lyssnat till företrädare för kommunen och länet. Innan den slutliga omfattningen av varslet är fastställd kan regeringen inte ta ställning till om några åtgärder behöver vidtas och i så fall vilka.
frs · GK12816 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att mindre företags möjligheter att få sin sak prövad hos inte åsidosätts. Frågan har ställts med anledning av handläggning av skrivelsen från med klagomål över att Arla ek. vägrat marknadsföra WEBA:s diskmedel avsett för mjölkmaskiner. Jag är ense med om vikten av att de små företagen har möjlighet att få hjälp vid fall av ojusta konkurrensmetoder. De små företagen har stor betydelse för sysselsättningen samt för upprätthållandet av ett högt konkurrenstryck och därmed effektiviteten i svenskt näringsliv. Konkurrensen är viktig för att konsumenterna skall få de varor och tjänster de efterfrågar till så låga priser som möjligt. Konsumenternas nytta är en central aspekt i konkurrenspolitiken. har till uppgift att utifrån dessa utgångspunkter och med hänsyn till sina resurser prioritera mellan inkommande klagomål och bedöma huruvida i ett klagomål påtalade förhållandena bör utredas eller inte. Om verket beslutar att inte vidta någon åtgärd i direkt anslutning till ett enskilt klagomål samlas den lämnade informationen i verkets kunskapsbank om aktuell marknad. Denna information tillsammans med annan information som kommer verket till del kan leda till att initierar en bredare utredning av aktuell marknad. Ett beslut av verket om att avstå från att utreda ett enskilt klagomål möjliggör för den klagande att själv ta upp sina klagomål för prövning i tingsrätten. Jag har underrättats om att verket mot denna bakgrund har som princip att lämna ett sådant beslut så snabbt som möjligt till den klagande. beslut i detta slag av ärenden är normalt kortfattade. Verket följer dock enligt uppgift i regel upp besluten med en fylligare muntlig information till den klagande om lagstiftningen och grunderna för verkets beslut. bedömer att detta förfarande både är rationellt ur dess egen synvinkel och innebär en hög servicekvalitet gentemot den klagande. har en hög arbetsbelastning. Det stora antalet ansökningsärenden har krävt den absoluta merparten av verkets resurser. Utrymmet har därför varit litet för egna initiativ till att utreda och angripa konkurrensbegränsningar. I regleringsbrevet för har regeringen satt upp som ett prioriterat verksamhetsmål att gamla ansökningsärenden skall vara avslutade . Verket har vidtagit särskilda åtgärder för att klara detta. Bl.a. har en särskild och temporär utredningsavdelning inrättats. Tillsammans med de positiva effekter som, efter vad jag erfarit, har uppstått till följd av den större omorganisation som genomfördes finns det skäl att förutse ett ökat utrymme för egna initiativ och uppföljande verksamhet från verkets sida . Mot bakgrund av vad jag anfört bedömer jag att det inte finns anledning att vidta några åtgärder för att förstärka de små företagens möjligheter till sakprövning hos av sina klagomål.
frs · GK12817 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skärpa kontrollen av polisen. Bakgrunden till frågan är polisens agerande under och efter en demonstration i anordnad av . föreslår att en fristående nämnd skall ges möjlighet att följa utredningar där poliser är misstänkta för brott. Nämndens medverkan skall motverka alla misstankar om att lojalitet inom kåren förhindrar en saklig prövning. Som har nämnt hanteras brottsanmälningar där poliser är misstänkta på ett särskilt sätt. En sådan anmälan lämnas alltid direkt till åklagaren som beslutar, om förundersökning skall inledas och, om så är fallet, också leder förundersökningen. När en polisman är misstänkt för ett brott i tjänsten handläggs utredningen alltid av en utredare från en särskild internutredningsenhet. En sådan enhet finns i varje län. Medborgarinsynen i de utredningar där en polisman är misstänkt för brott som har samband med tjänsten har tillgodosetts. Enligt reglerna skall polischefen se till att de valda ledamöterna får underrättelse om hur anmälan har slutbehandlats. Polisstyrelsen får genom polischefen fortlöpande information om ett ärendes gång men har också möjlighet att utse en eller flera av ledamöterna att särskilt följa en sådan utredning. Vidare nämner den f.d. biträdande riksåklagaren utredning som bl.a. behandlar frågor om eventuell skärpning av de utredningsrutiner som tillämpas när polismän är misstänkta för brott. Bakgrunden till utredningen är bl.a. några uppmärksammade enstaka fall där personer lämnat uppgifter om kontakter mellan poliser och åklagare och personer som kan misstänkas syssla med brottslig verksamhet. Utredningsuppdraget har meddelats gemensamt av Riksåklagaren och . Av Moraths rapport framgår att utredningarna håller mycket hög kvalitet och sköts med stor noggrannhet. Rapporten ger inget stöd för misstanke om att utredningarna inte bedrivs opartiskt. Rapporten har remitterats av Riksåklagaren och och remisstiden har gått ut. En remissammanställning beräknas bli klar . Det är viktigt att undanröja alla misstankar om att utredningsförfarandet påverkas av ovidkommande faktorer. kommer att ta del av rapporten och remissutfallet och därefter ta ställning till om ytterligare åtgärder krävs.
frs · GK12820 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag vidtagit någon åtgärd i syfte att klarlägga varför kvinnor och män drabbas olika av reumatiska sjukdomar. Frågan berör främst den medicinska forskningen, ett område som sorterar under . Övergripande forskningspolitiska beslut skall fattas av statsmakterna medan organ med sakkunskap inom berörda områden beslutar om närmare medelsfördelning och verksamhet. () och de medicinska fakulteterna är centrala aktörer med sådan sakkunskap inom den medicinska forskningen. Jag kan dock säga att regeringen intresserar sig för forskningen på området och därför anser att det är angeläget att MFR utnyttjar sin centrala roll i forskningssystemet och, i samverkan med andra berörda forskningsstödjande organ, ägnar fortsatt stor uppmärksamhet åt forskningen om reumatiska sjukdomar. Regeringen har också på olika sätt uppmärksammat skillnader i kvinnors och mäns hälsa. En viktig åtgärd för att belysa problematiken har varit tillsättandet av Utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården (dir. 1994:95). I utredningens remissbehandlade betänkande "Jämställd vård - och olika vård på olika villkor" (SOU 1996:133) framhålls att hälso- och sjukvårdens förmåga att anpassa bemötande och behandling efter kvinnors och mäns specifika behov och förutsättningar har brister i många avseenden. Detta hänger delvis samman med att de könsspecifika behoven är otillräckligt studerade och dokumenterade. För att forskningen bättre skall ta hänsyn till de könsskillnader som existerar föreslår utredningen bl.a. att kvinnor, i högre grad än tidigare, inkluderas i medicinska studier. Jämlikhet och jämställdhet inom kunskapsframväxten förutsätter att de studiepopulationer som ingår i forskningsprojekt är representativa i relation till befolkningen i stort eller till den patientgrupp som är föremål för studie. Mot bakgrund av utredningens överväganden och förslag lyfte regeringen i sin proposition till "Forskning och samhälle" (prop. 1996/97:5) fram att kvinnor bör inkluderas i medicinska studier i större omfattning . Enligt regeringens mening bör detta ägnas ökad uppmärksamhet av de organ som finansierar forskning inom medicin, omvårdnad och hälso- och sjukvård. För övrigt vill jag framhålla att även på andra sätt arbetar aktivt med att lyfta fram kvinnors och mäns olika förutsättningar inom departementets verksamhetsområden. Genom "Genderprogrammet för social välfärd" verkar departementet för att stimulera en utveckling inom de egna verksamhetsområdena som syftar till att utveckla förhållningssätt som är öppna för kvinnors och mäns olika förutsättningar. Ett sådant utvecklingsarbete bör, åtminstone , kunna bidra till att skillnader i hälsa utifrån ett könsperspektiv uppmärksammas tydligare än vad nu är fallet.
frs · GK12821 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat varför utredningen ännu inte är tillsatt. Regeringen angav i proposition 1996/97:107 om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring att regeringen avser att tillsätta en utredning om frågan om en tidsbegränsad ersättningsrätt. I samband därmed skall frågan om borttagande av deltidsbegränsningen behandlas med förtur. Min avsikt har varit att utredningen skall kunna inleda sitt arbete tidigt och så kommer också att bli fallet. Den slutliga utformningen av direktiven skulle nämligen kunna komma att påverkas av våra ställningstaganden om tidsbegränsad ersättningsrätt vid partikongressen. Regeringen uttalade i propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring att de deltidsanställda bör ha samma rätt till åtgärder, program och arbete som de som arbetar heltid. I avvaktan på att frågan utreds utgår jag från att arbetsförmedlingarnas arbete med de deltidsarbetslösa intensifieras. Det gäller såväl upprättande av individuella handlingsplaner som genomförande av desamma. I handlingsplanen kan ingå att den deltidsarbetslöse erbjuds att delta i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder vid sidan av sitt deltidsarbete i syfte att förbättra sina möjligheter till arbete i önskad omfattning.
frs · GK12822 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat arbetsmarknadsministern om hon vidtagit någon åtgärd för att öka kunskapen om företag som leds eller ägs av personer med invandrarbakgrund. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Att halvera den öppna arbetslösheten är regeringens främsta mål. Helt avgörande för att klara detta mål är att det skapas nya jobb inom den privata sektorn. De små och medelstora företagen spelar en central roll för denna utveckling. Flera studier gjorda i tyder på att invandrare är mer benägna att starta eget företag än svenskar. Intresset för att etablera näringsverksmhet beror förutom på arbetslöshet eller risk för arbetslöshet även på att många kommer från länder där eget företagande är en vanlig försörjningsform. Benägenheten att starta eget företag varierar dock mellan olika invandrargrupper. Invandrare är i minoritet bland de personer som får bidrag från arbetsförmedlingen att starta eget. De utgör av personerna som får starta-eget-bidrag, vilket klart underskrider deras andel av arbetssökande. Det är angeläget att öka invandrares möjlighet till nyföretagande. Regeringen föreslår därför att utbildningsbidrag skall kunna lämnas till invandrare vid start av egen verksamhet. Staten har i s.k. ägardirektiv uppmanat att uppmärksamma de speciella problem och möjligheter som finns bland invandrare när det gäller att starta och driva företag. har t.ex. inlett ett samarbete med i , IFS. Erfarenheterna visar på goda resultat. Det finns all anledning att följa detta arbete. För invandrare i gemen är svårigheterna att erhålla krediter och bristande marknadskännedom de största hindren. Regeringen anser inte att några särskilda bankgarantier eller etableringsstöd till invandrare bör införas, men för att öka kunskapen om företag som leds av personer med invandrarbakgrund har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning om invandrares kapitalanskaffning och kreditmöjligheter.
frs · GK12823 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att i fortsättningen inbjuda miljöorganisationer att delta i samordningsgruppen för arbete med kärnavfallslagringen. Jag anser sjävfallet att alla miljöorganisationer och andra grupper i samhället samt enskilda som är intresserade av frågan om ett slutförvar för använt kärnbränsle bör få vara med och delta i de samråd som sker i anslutning till de förstudier som () nu bedriver. Det får ske på sätt som är praktiskt möjliga. Det finns dessutom enligt 12a§ miljöskyddslagen (1969:387) en skyldighet för den som avser att utöva tillståndspliktig verksamhet att i skälig omfattning och på lämpligt sätt samråda med statliga och kommunala myndigheter och med organisationer och enskilda som kan ha ett intresse i saken. Det uppdrag den nationelle samordnaren har är att främja samordningen av de informations- och utredningsinsatser som berörda kommuner anser önskvärda att genomföras. Det är alltså fråga om en särskild samordningsresurs som regeringen ställt till kommunernas förfogande med uppgift att koordinera de kontakter som behövs och tar inte på något sätt ifrån reaktorinnehavarna och SKB det ansvar de har enligt kärntekniklagen. Det är inte min eller regeringens uppgift att föreskriva hur och på vilket sätt SKB och kommunerna skall organisera sina sammankomster och hur de olika kontakterna skall skötas. De skyldigheter SKB har i detta sammanhang finns reglerat i miljöskyddslagen och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Kommunernas verksamhet styrs av kommunallagen (1991:900). Jag har emellertid i detta sammanhang inhämtat från den nationelle samordnaren att han uppmanat alla organisationer och grupperingar som har intresse i frågan ges tillfälle att föra fram sina synpunkter. Han avser även fortsättningsvis att verka för att sådana tillfällen ges.
frs · GK12824 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat utrikesministern vad hon vidtagit för åtgärder för att allmän och lika rösträtt skall bli en verklighet för alla EU:s invånare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Det finns ett EG-direktiv som stadgar rösträtt vid kommunala val för unionsmedborgare som bor i ett land inom Europeiska unionen där de inte är medborgare. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom bestämmelser i den nya vallagen och i kommunallagen. I övrigt finns inga regler i EG-rätten om rösträtt till de nationella parlamenten. Vi bestämmer alltså själva om vilka som har rösträtt till . Det finns enligt min uppfattning inte skäl att verka för några nya EG-regler om allmänna val och jag avser inte att vidta några åtgärder för gemensamma rösträttsregler inom EU.
frs · GK12825 · 1996-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att vidta åtgärder för att granskning av deklarationer skall kunna upprätthållas på en godtagbar nivå. Inom skatteförvaltningen strävar man efter att inrikta kontrollen på de områden där risken för felaktigheter är störst och där de största beloppen står på spel. För löntagare har deklarationsförfarandet förändrats i grunden . Det ökade kontrolluppgiftslämnandet har i viss utsträckning kunnat ersätta styckegranskningen av deklarationer. har kraven ökat på att kunna avsätta resurser för en effektiv kontroll av dem som skall lämna kontrolluppgifter, dvs. arbetsgivare m.fl. Som jag uppfattar det anser även att detta är en i grunden riktig utveckling. Även jag har tagit del av uppgifter i massmedier om toleransnivåer i granskningen som man kan reagera inför. Såvitt jag förstår rör det sig dock om nivåer som gäller i specifika situationer och uppgifterna ger inte en riktig bild av deklarationsgranskningen som helhet. Jag vill avslutningsvis säga att jag inte gör bedömningen att den nuvarande inriktningen av skattekontrollen totalt sett leder till större bortfall av skatteintäkter än någon annan inriktning.